- _id: 66068b307312c37a58600e4f
  url: https://www.rtvslo.si/sport/rokomet/liga-prvakov-v-rokometu/madzar-bognar-bo-v-prihodnji-sezoni-okrepil-celjane-ki-jih-v-sredo-caka-evropski-prvak-magdeburg/698876
  topics: sport
  authors:
  - A. G.
  date: '2024-02-19T21:01:34'
  figures:
  - caption: Rok Zaponšek in soigralci se bodo v sredo pomerili z evropskimi prvaki.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/02/19/66159820.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  keywords:
  - Alex Bognar
  - Alem Toskić
  - Celje Pivovarna Laško
  lead: 'Madžar Alex Bognar, ki igra za domači Ferencvaros, je podpisal triletno pogodbo
    s Celjem Pivovarno Laško. V 12. krogu Lige prvakov v Zlatorog v sredo prihaja
    Magdeburg. '
  mention:
  - 'Ob 20.45:'
  - 'Ob 20.45:'
  - 'Vrstni red:'
  paragraphs:
  - Nemške zasedbe po mnenju trenerja Celjanov Alema Toskića ni mogoče ustaviti, prepričan
    pa je, da se njegovi varovanci izziva ne bodo ustrašili. Magdeburg je aktualni
    evropski prvak in trenutno zaseda drugo mesto v skupini B. Po porazih v prvih
    dveh krogih Lige prvakov so nanizali devet zmag in so ena izmed najbolj vročih
    ekip v Evropi. Gojijo hiter, atraktiven rokomet in so nevarni z vseh položajev.
    Tega se zavedajo tudi v celjskem taboru. Do tekme sta še dva dneva, ki ju bodo
    izkoristili za zadnje priprave na tekmo.
  - '" Magdeburg trenutno igra najlepši in najhitrejši rokomet v Evropi. Tako rekoč
    nemogoče jih je ustaviti. Mi se zagotovo ne bomo ustrašili in se povlekli nazaj,"
    je na novinarski konferenci pred tekmo, kot ga citira spletna stran kluba, dejal
    Toskić.'
  - Na razpolago ima mlado zasedbo, ki ji takšni spopadi z evropskimi velikani pomagajo
    pri nabiranju izkušenj. " Imamo mlado ekipo, igralce, ki se razvijajo in jim takšne
    tekme ogromno dajo. Vsaka tekma proti najboljšim evropskim ekipam je dobra izkušnja,
    iz katere se lahko veliko naučijo. Ti mladi igralci si zaslužijo podporo s tribun
    in upam, da navijači pridejo v čim večjem številu."
  - Miličević prevzel vlogo prvega levega zunanjega Po odhodu Anteja Ivankovića v
    Stuttgart je vlogo prvega levega zunanjega pri Celju prevzel Uroš Milićević. Večja
    odgovornost mu ne predstavlja večjega bremena, zgolj dodatno spodbudo.
  - '" Že kot otrok sem sanjal, da bi igral v Ligi prvakov proti najboljšim evropskim
    ekipam. Večja vloga je nekaj, kar sem si želel, in na to gledam zgolj pozitivno,
    in ne kot dodaten pritisk. V sredo si želim bolje odpreti tekmo kot pred tednom
    dni v Franciji. Nasproti nam bo stal evropski velikan in želim si prikazati dobro
    predstavo," je dejal Miličević.'
  - Celjani v Ligi prvakov še niso osvojili točke in so prikovani na dno skupine B.
    Wisla Plock in Porto imata tri kroge pred koncem na šestem oziroma sedmem mestu
    neulovljivo prednost šestih točk, zato bodo rokometaši iz knežjega mesta do konca
    evropske sezone igrali za prestiž. Nazadnje so bili nemočni v Montpellieru, tamkajšnja
    zasedba je dvoboj dobila z 32:21.
  - 'Bodnar: Celja bo stopnička višje, ki mi bo prinesla tudi možnost igranja v reprezentanci
    V Celju so že povlekli potezo za prihodnjo sezono. Bodnar je raznovrsten igralec,
    ki lahko igra na levem in srednjem zunanjem položaju, obenem pa se dobro znajde
    tudi v obrambi. Trenutno še igra za Ferencvaros, ki med madžarsko elito zaseda
    peto mesto, v Evropskem pokalu pa je tudi po zaslugi 17 zadetkov Bognarja na dveh
    tekmah izločil Bešiktaš in se uvrstil v četrtfinale. Tam bo igrala tudi slovenska
    Krka.'
  - '" Občutki so odlični. Veselim se naslednjih treh let in mislim, da bodo zelo
    uspešna. Občutek imam, kot da že poznam to dvorano, saj je enaka kot v Veszpremu.
    Veselim se igranja tukaj in upam, da bom še napredoval kot igralec. Menim, da
    je Celja stopnička višje v moji karieri, ki mi bo prinesla tudi možnost igranja
    v državni reprezentanci," je dejal 23-letni Madžar.'
  - 'Skupina B, 12. krog, sreda ob 18.45: CELJE PIVOVARNA LAŠKO - MAGDEBURG'
  - 'Ob 20.45: WISLA PLOCK - MONTPELLIER'
  - 'Četrtek ob 18.45: VESZPREM - GOG GUDME'
  - 'Ob 20.45: BARCELONA - PORTO'
  - 'Vrstni red: Barcelona 20, Magdeburg 18, Veszprem 16, Montpellier in Gudme po
    10, Wisla in Porto po 6, Celje 0.'
  title: Madžar Bognar bo v prihodnji sezoni okrepil Celjane, ki jih v sredo čaka
    evropski prvak Magdeburg
  gpt_keywords:
  - rokomet
  - Liga prvakov
  - tekma
  - ekipa
  - igralec
  - trener
  - evropski
  - Magdeburg
  - Celje
  - vloga
  - izkušnje
  - mladi
  - navijači
  - turnir
  - izobraževanje
  - izkušenja
  - zmage
  - poraz
  - trening
  - razvoj
  id: '698876'
  n_comments: 3
- _id: 6484ddc25aa0bb7ba21ca7b5
  url: https://www.rtvslo.si/svet/bliznji-vzhod/iran-predstavil-prvo-hiperzvocno-balisticno-raketo/670854
  topics: svet
  authors:
  - J. R.
  date: '2023-06-06T14:16:00'
  figures:
  - caption: Fatah lahko po trditvah Irana doseže hitrost od 13 do 15 machov.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/06/06/66089183.jpg
    source: EPA
  lead: 'V Iranu so predstavili prvo hiperzvočno balistično raketo domače izdelave
    po imenu Fatah. Predstavitev so si ogledali tudi predsednik Ebrahim Raisi in poveljniki
    revolucionarne garde. '
  mention:
  - Amirali Hadžizade
  paragraphs:
  - '" Natančno vodena hiperzvočna raketa Fatah ima doseg 1400 km in je zmožna prebiti
    vse obrambne ščite," je na predstavitvi povedal poveljnik vesoljskih sil iranske
    revolucionarne garde Amirali Hadžizade.'
  - Hiperzvočne rakete lahko letijo vsaj petkrat hitreje od hitrosti zvoka in po zapleteni
    trajektoriji, zaradi česar jih obrambni sistemi težko prestrežejo.
  - Raketa lahko doseže hitrost od 13 do 15 machov (16.000 do 18.500 kilometrov na
    uro). Uporabljali bi jo lahko za izvajanje "številnih manevrov" znotraj in zunaj
    zemeljske atmosfere, je poročala državna tiskovna agencija Irna.
  - Državna televizija je poročala, da lahko fatah zadene " sovražnikove napredne
    protiraketne sisteme in predstavlja velik generacijski preskok na področju raket
    ".
  - Predstavitev nove rakete še povečuje skrbi ZDA in Evrope, ki iranski vojaški in
    raketni program dojemajo kot grožnjo Bližnjemu vzhodu in zalivskemu območju. Teheran
    to zavrača in trdi, da je program namenjen obrambi in v civilne namene.
  - Združenje za nadzor orožja navaja, da ima Iran tri vrste balističnih raket kratkega
    oz. srednjega dosega – Šahab 1 (doseg 300 km), Zolfagar (700 km) in Šahab 3 (800–1000
    km) – razvija pa še raketi Emad 1 (do 2000 km) in Sedžil (1500–2500 km).
  - Poleg tega ima še dve vrsti manevrirnih raket – Kh -55 (do 3000 km), ki je zmožna
    nositi jedrsko konice in se izstreljuje iz zraka ter protiladijsko raketo Halid
    Farž (do 300 km), ki lahko nosi 100 kg težko bojno glavo.
  title: Iran predstavil prvo hiperzvočno balistično raketo
  keywords:
  - Iran
  - hiperzvočna raketa
  - fatah
  id: '670854'
  n_comments: 27
  gpt_keywords:
  - Iran
  - hiperzvočna raketa
  - Fatah
  - domača izdelava
  - Ebrahim Raisi
  - revolucionarna garda
  - Amirali Hadžizade
  - obrambni ščiti
  - hitrost zvoka
  - trajektorija
  - mach
  - zemeljska atmosfera
  - ZDA
  - Evropa
  - Bližnji vzhod
  - Zaliv
  - Teheran
  - civilni nameni
  - balistične rakete
  - jedrsko orožje
- _id: 6749124a02678f23d0760d13
  url: https://www.rtvslo.si/gospodarstvo/pasti-crnega-petka-velik-popust-ne-pomeni-vedno-da-je-cena-ugodna/728945
  topics: gospodarstvo
  authors:
  - G. K.
  date: '2024-11-28T20:12:01'
  figures:
  - caption: Na t. i. črni petek trgovci oglašujejo ogromne popuste, kar ne pomeni,
      da je končna cena ugodna.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/22/66135988.jpg
    source: BoBo
  - caption: Kitajska spletna tržnica Temu uporablja številne nepoštene poslovne prakse,
      saj na primer prikazuje lažna sporočila "zadnji kos", da nas spodbudi, da se
      čim prej odločimo za nakup.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2018/12/06/65548947.jpg
    source: Pixabay
  - caption: Mobilno plačevanje in spletni nakupi so vedno bolj priljubljeni.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/05/05/65672528.jpg
    source: Reuters
  id: '728945'
  keywords:
  - Spletni nakupi
  - Potrošniška zaščita
  - Pravica do odstopa
  - Popusti
  - Črni petek
  lead: Pred t. i. črnim petkom, ko trgovci s popusti vabijo potrošnike k nakupom,
    strokovnjaki Evropskega potrošniškega centra ponujajo svetovanje, kako se zaščititi
    pred nepotrebnimi nakupi. Na pasti popustov opozarjajo tudi inšpektorji in ZPS.
  mention:
  - Romana Javornik
  paragraphs:
  - Če potrošnika po nakupu daje občutek slabe vesti, lahko po zaslugi pravice do
    odstopa od pogodbe, ki jo zagotavlja EU, večino izdelkov, kupljenih prek spleta,
    vrnejo v 14 dneh. Za izdelke, kupljene v fizični trgovini, ta pravica ne velja.
    Vseeno pa nekateri trgovci omogočajo vračilo brezhibnih izdelkov, tudi kadar so
    ti kupljeni v njihovih fizičnih prostorih.
  - '"Ta pravica ščiti potrošnike pred prodajnimi taktikami, ki temeljijo na pritisku,
    in deluje kot svojevrsten popravni izpit za nepotrebne ali prenagljene nakupe.
    Potrošnikom omogoča, da svoj nakup premislijo še enkrat," je pojasnila vodja Evropskega
    potrošniškega centra (EPC) Slovenija Romana Javornik.'
  - Da bi izkoristili to možnost, pa morajo potrošniki razumeti drobni tisk. Ta pravica
    namreč ne zajema vseh izdelkov, in sicer ni mogoče vrniti posamezniku prilagojenih
    izdelkov, odprtih zdravstvenih in higienskih izdelkov, digitalnih vsebin ter vstopnic
    in časovno vezanih storitev, kot so potovanja ali hotelske nastanitve.
  - Pravica do odstopa od pogodbe, ne da bi moral potrošnik navesti razlog za svojo
    odločitev, velja za večino naročil prek spleta, po telefonu ali pošti. Potrošnik
    mora prodajalca o tem obvestiti v 14 dneh, lahko tudi samo po elektronski pošti,
    nato pa ima na voljo še 14 dni, da izdelke vrne v dobrem stanju. Pri tem bo morda
    moral kriti stroške pošiljanja vrnjenega blaga.
  - Če ima izdelek napako, pa ga lahko vrne tudi pozneje kot v 14 dneh, pri čemer
    pravice iz garancije veljajo po celi Evropski uniji tudi med črnim petkom, so
    zagotovili v EPC-ju Slovenija. Potrošnikom, ki so glede svojih pravic negotovi,
    v EPC-ju Slovenija ponujajo osebno svetovanje, in sicer jih je bilo mogoče v četrtek
    obiskati v nakupovalnem središču Aleja v Šiški v Ljubljani.
  - Da bodo potrošniki dan popustov izkoristili za nakup kakovostnega izdelka, ki
    ga v resnici potrebujejo, so vrsto nasvetov na svojih spletnih straneh objavili
    tudi v Zvezi potrošnikov Slovenije (ZPS). Med drugim jim svetujejo, naj si pred
    odhodom po nakupih v fizično ali spletno trgovino naredijo seznam želja, gledajo
    na ceno in ne na "popust" ter preberejo splošne pogoje, ob tem pa naj ne nasedajo
    lažnim promocijam in bodo pozorni na morebitne spletne prevare.
  - V britanski potrošniški organizaciji Which so leta 2021 ugotovili, da je 99,5
    odstotka "neverjetnih ponudb" enakih ali celo bolj ugodnih v drugih obdobjih leta.
    V raziskavi so preverili več tisoč cen in ugotovili, da z nakupom na črni petek
    skoraj zagotovo ne boste dosegli najnižje cene v zadnjem letu, so že zapisali
    v ZPS-ju.
  - Inšpektorji nameravajo v času popustov črnega petka izvajati poostrene nadzore.
    Kot so pred kratkim sporočili s Tržnega inšpektorata RS, za znižanja v času črnega
    petka veljajo iste zakonske določbe kot ob siceršnjih akcijah in popustih. Potrošnikom,
    ki kupujejo v času akcij oziroma popustov, tudi na inšpektoratu svetujejo, naj
    kupujejo premišljeno.
  - Temu, kitajska spletna tržnica, ki potrošnike navdušuje z izjemno nizkimi cenami
    in velikimi popusti, ni tako nedolžna, kot se zdi na prvi pogled. Na ZPS-ju namreč
    svarijo, da lahko nakupovanje na Temuju in podobnih spletnih tržnicah, kot je
    Shein, s stališča evropskega potrošnika prinaša tveganja in pomisleke glede zaščite
    potrošniških pravic, varnosti izdelkov in zakonitosti njenih poslovnih praks.
  - S čim nas Temu zapelje? S slogani, kot je 'nakupuj kot milijarder' in privlačnimi
    igrami za pridobitev popustov, s katerimi potrošnike na platformi zadržijo čim
    dlje časa, s čimer dosežejo čim večjo potrošnjo. Po besedah ZPS-ja pri tem uporabljajo
    t. i. temne vzorce, ki spadajo med nepoštene in zavajajoče poslovne prakse. Na
    primer odštevalnik časa, ki te sili v hiter nakup, saj bo sicer ugodna priložnost
    "izginila" ali pa lažno opozorilo "zadnji kos", ki se pojavi, če imamo določen
    izdelek predolgo v nakupovalni košarici.
  - Tudi prirejanje "naključnih" nagradnih iger, ko potrošnik zavrti kolo sreče in
    za nagrado prejme brezplačen vrednostni bon, pri ljudeh povzroči strah pred izgubo
    nagrade ali obžalovanje, da te ne bi izkoristili, kar jih spodbudi k novim in
    novim nakupom, so še pojasnili na ZPS-ju
  - Danska potrošniška organizacija Forbrugerrådet Tænk je avgusta 2024 objavila teste
    različnih izdelkov. Med njimi so bili izdelki za otroke (igrače in nosilke za
    dojenčke), elektronika (adapterji, nadzorne kamere) in kozmetika. Rezultati so
    skrb vzbujajoči – kar 79 odstotkov izdelkov ni ustrezalo pravilom EU-ja o varnosti
    proizvodov.
  - Temu ni neposreden trgovec, temveč omogoča tretjim osebam, da prodajajo izdelke
    na njegovi platformi. Hitra poizvedba na platformi pokaže, da kupujete pri podjetjih,
    ki so večinoma na Kitajskem, pri čemer pa je velikokrat težko vzpostaviti stik
    z njimi, če gre kaj narobe.
  - Ena izmed največjih skrbi je, kako Temu obdeluje osebne podatke uporabnikov. Njegova
    politika zasebnosti namreč navaja, da se podatki uporabnikov lahko obsežno delijo
    tako z matično kot tudi s partnerskimi družbami.
  - Za posamezen spletni nakup so Slovenci letos namenili povprečno 56 evrov mesečno,
    kar je 10 evrov manj kot lani. Tako kot lani so mesečno opravili dva do tri nakupe
    prek spleta, je pokazala raziskava o nakupnih navadah. Skoraj polovica anketiranih
    na spletu najpogosteje kupuje oblačila in obutev.
  - Kot ugotavlja Agencija za komunikacijska omrežja in storitve RS (Akos), se je
    povprečni skupni znesek spletnih nakupov glede na lansko leto znižal. Tako so
    pogosti nakupovalci za nakupe v spletnih trgovinah v treh mesecih pred raziskavo
    zapravili v povprečju 361 evrov, lani pa 387 evrov. Občasni uporabniki spletnih
    trgovin so v tem času letos v povprečju porabili 186 evrov, leto prej pa 252 evrov.
  - Skoraj polovica, 48 odstotkov anketiranih, na spletu najpogosteje kupuje oblačila
    in obutev, 26 odstotkov izdelke za šport in prosti čas, 22 odstotkov pa kozmetiko.
    Sledijo prehranska dopolnila, pohištvo ali izdelki za dom in vrt ter izdelki za
    avtomobile ali druga vozila. Prek telefona pogosteje nakupujejo ženske, in sicer
    v 70 odstotkih, medtem ko moški spletne nakupe pogosteje opravljajo prek računalnika,
    v 54 odstotkih.
  - V starostni skupini do 44 let se je v primerjavi z lani delež uporabnikov, ki
    opravijo večji del nakupov prek pametnega telefona, zvišal na 82 odstotkov, lani
    pa je bil 71,5-odstoten. Nad to starostjo so pogostejši nakupi prek računalnika;
    tukaj kupuje 52,5 odstotka uporabnikov, starejših od 44 let.
  - V starostnih skupinah se razlikujejo tudi plačilne navade, in sicer so uporabniki
    v starostni skupini do 44 let kot plačilno sredstvo za svoje nakupe najpogosteje
    izbrali nakup s kartico (57 odstotkov), starejši od 44 let pa plačilo po povzetju
    (49 odstotkov).
  - Po povzetju v večji meri plačujejo ženske. Tako vrsto plačila je navedlo 43,5
    odstotka anketirank, plačilo s kartico pa dobrih 38 odstotkov. Prek plačilnih
    platform plačuje 8,5 odstotka žensk in nekaj več moških uporabnikov spletnih trgovin,
    in sicer 16 odstotkov.
  - Kar se tiče dostave, so v raziskavo zajeti prebivalci najpogosteje izbrali dostavo
    na dom, takšnih je bilo 71 odstotkov uporabnikov. Za dostavo v paketomat se jih
    je odločilo 12 odstotkov, nekaj anketiranih pa si je dostavo naročilo v službo
    (štirje odstotki). Skoraj vsi (96 odstotkov) za dostavo spletnih nakupov nad zneskom
    50 evrov pričakujejo brezplačno dostavo.
  - Sodelujoči v anketi pogosteje nakupujejo v domačih spletnih trgovinah. Izkušnjo
    z nakupi pri spletnih trgovcih iz držav EU-ja ima 90 odstotkov vprašanih, izkušnjo
    z nakupi pri spletnih trgovcih zunaj držav EU-ja pa 72 odstotkov vprašanih.
  - Tudi v tokratni raziskavi so anketiranci večinoma ocenili, da je možnost izbire
    ponudnika dostave pri spletnih nakupih izdelkov pomembna. Tako je menilo 79 odstotkov
    vprašanih. Med najpomembnejšimi merili izbire ponudnika so izpostavili ceno, rok
    dostave in zanesljivost dostavljavca. S ceno so bili v povprečju najbolj zadovoljni
    uporabniki Pošte Slovenije in GLS-a, glede na zanesljivost, hitrost dostave, prijaznost
    in obveščanje pa uporabniki DHL-a. Raziskavo, ki je zajela okoli 1000 prebivalcev
    Slovenije, je Akos opravil junija in julija.
  title: 'Pasti črnega petka: Velik popust ne pomeni vedno, da je cena ugodna'
  n_comments: 21
- _id: 6750fb4cff33018da52cbc4a
  url: https://www.rtvslo.si/sport/nogomet/prva-liga/ljubljanski-derbi-ne-bo-spopad-prvouvrscenih-ampak-dvoboj-petega-in-vodilnega/729539
  topics: sport
  authors:
  - M. R.
  date: '2024-12-04T15:16:43'
  figures:
  - caption: Branilec Brava Gašper Jovan (desno) v napadalni akciji.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/12/04/66315165.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  id: '729539'
  keywords:
  - Bravo
  - Kalcer Radomlje
  - Prva liga
  lead: Preložena tekma 16. kroga Prve lige Telemach med Bravom in Kalcerjem iz Radomelj
    se je v Stožicah končala brez zadetkov, kar pomeni, da so Šiškarji pred sobotnim
    ljubljanskim derbijem proti vodilni Olimpiji ostali na petem mestu na lestvici.
  mention:
  - Aleša Arnola
  - Rok Štorman
  - Victor Gidado
  paragraphs:
  - Bravo, ki je predtem dosegel tri zaporedne zmage, je upal, da bi se z zmago nad
    Radomljami zavihtel na drugo mesto in čez tri dni v zadnjem jesenskem krogu izzval
    Olimpijo v boju za sam vrh.
  - Toda to se ni zgodilo, varovanci Aleša Arnola so ostali točko za Mariborom, Koprom
    in Celjem, mestni obračun pa bodo začeli devet točk za zmaji. Proti Radomljanom
    so bili sicer podjetnejši (streli 10:4, v okvir vrat 2:0), vendar jim ni uspelo
    zadati četrtega zaporednega poraza.
  - Pravih priložnosti je bilo malo, še posebej v prvem polčasu. V nadaljevanju sta
    obe ekipi po enkrat stresli okvir vrat. Najprej je to uspelo gostom, ko je v 69.
    minuti po podaji Mateja Malenška Rok Štorman preigraval v kazenskem prostoru in
    nato z 10 metrov udaril proti vratom, zadel pa le prečko.
  - Domačim je v 84. minuti veselje preprečila vratnica. Takrat je Lan Štravs podal
    z leve strani, Victor Gidado pa je s štirih metrov z glavo meril malenkost premalo
    natančno.
  - Bravo je bil ob koncu tekme bližje zmagi, saj je imel že v sodnikovem dodatku
    po podaji iz kota lepo priložnost Beno Selan. Z glavo je dobro streljal z 10 metrov,
    a je bil na golovi črti na pravem mestu Moses Barnabas in žogo odbil nazaj v polje.
  - Radomlje čaka pred odhodom na zimski premor v nedeljo v Domžalah še dvoboj proti
    Primorju.
  - BRAVO – KALCER RADOMLJE 0:0 180 gledalcev
  - 'Sodnik: Martin Matoša (Log pri Brezovici)'
  title: Ljubljanski derbi ne bo spopad prvouvrščenih, ampak dvoboj petega in vodilnega
  n_comments: 11
- _id: 64750c2cb180f1573a171b64
  url: https://www.rtvslo.si/zabava-in-slog/kulinarika/v-tajvanu-ramen-popestrili-z-nenavadno-sestavino-orjaskim-enakonozcem/669787
  category: zabava-in-slog
  topics: zabava-in-slog
  authors:
  - Ž. E. Č.
  date: '2023-05-28T13:52:00'
  figures:
  - caption: Skuhajo jih na pari.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/05/28/66086106.jpg
    source: Reuters
  - caption: Ljudje so načeloma nad novostjo navdušeni.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/05/28/66086100.jpg
    source: Reuters
  lead: V restavraciji v Tajpeju je na jedilniku prav poseben ramen – rezancem in
    juhi se je pridružil tudi orjaški enakonožec. 14-nožne rake, ki zrastejo tudi
    do 70 centimetrov, so ujeli nenamerno, okus mesa naj bi spominjal na mešanico
    rakovice in jastoga.
  mention:
  - ' Digel Hvang'
  paragraphs:
  - Restavracija v Tajpeju, ki načeloma streže ramen, je kot nalašč za pustolovske
    kulinarične navdušence. The Ramen Boy je namreč pred kratkim za omejen čas predstavil
    posebno specialiteto – rezanci, katerih kralj je orjaški enakonožec. Več sto ljudi
    čaka na 14-nožnega raka, pa naj bo le za fotografijo ali pa si dejansko želijo
    grižljaj te nenavadne sestavine, ki so jo zaposleni sicer označili za sanjsko.
  - '" Privlačen je predvsem zaradi svojega videza – videti je zelo ljubko," je dejal
    37-letni lastnik restavracije. Sam je pojasnil, da pri pripravi enakonožnega raka,
    ki spominja na gromozansko mokrico, preprosto uporabljajo paro – dušijo ga 10
    minut, nato pa ga dodajo na vrh sklede ramena z gosto piščančjo in ribjo juho.'
  - Po besedah ene izmed strank okus mesa spominja na mešanico rakovice in jastoga,
    le da je bolj kompaktno in žvečljivo. Vsaka skleda stane 1480 tajvanskih dolarjev
    (približno 45 evrov).
  - Orjaški enakonožci so daljni sorodnik rakov in kozic ter so največji med tisočimi
    vrstami rakov. Povprečno zrastejo med 20 in 35 centimetri, dosežejo lahko tudi
    dolžino več kot 70 centimetrov. Običajno živijo od 170 do 2140 metrov pod vodno
    gladino oceana, kar 80 odstotkov jih lahko najdemo v globini od 365 do 730 metrov.
  - Od uvedbe ramena so sicer nekateri strokovnjaki postali zaskrbljeni glede morebitnega
    ekološkega vpliva ribolova z vlečenjem mreže po tleh, a se stranke restavracije
    s tem ne strinjajo. " Če gre le za poseben jedilnik in so bili orjaški izopodi
    ujeti nenamerno, kot pravi lastnik restavracije, bi ga moral vsak, ki ima priložnost,
    poskusiti," je dejala 34-letna Digel Hvang, ki dela kot genetska svetovalka in
    se počuti počaščeno, da lahko okusi tovrstno jed.
  - Znanstveniki se sicer sprašujejo tudi o mogočih zdravstvenih tveganjih – večinoma
    neznana vrsta lahko vsebuje toksine ali težke kovine, kot je živo srebro. Vrsta
    Bathynomus jamesi je bila namreč v Tajvanu uradno priznana šele lani, o njej pa
    tako ni veliko podatkov. Po mnenju Hvang Ming Č iha, profesorja biotehnologije,
    ki je specializiran za globokomorske nevretenčarje, bi bilo bolje, da bi jo najprej
    bolje raziskali, zgradili bazo podatkov in šele nato dovolili ljudem, da to meso
    tudi užijejo.
  title: V Tajvanu ramen popestrili z nenavadno sestavino – orjaškim enakonožcem
  keywords:
  - enakonožec
  - enakonožni rak
  - Tajvan
  - rezanci
  - jed
  - specialiteta
  gpt_keywords:
  - restavracija
  - Tajpej
  - ramen
  - rezanci
  - juha
  - orjaški enakonožec
  - 14-nožni rake
  - meso
  - okus
  - jastog
  - specialiteta
  - kulinarični navdušenci
  - videz
  - priprava
  - paro
  - piščančja juha
  - ribja juha
  - stranka
  - cena
  - sorodnik
  - rakovice
  - kozice
  - ekološki vpliv
  - ribolov
  - mreža
  - genetska svetovalka.
  id: '669787'
  n_comments: 4
- _id: 646b0b4ce7b5bc23d6763e6c
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/preberite-tudi/poklukar-s-predstavniki-prevoznikov-o-pridobivanju-enotnih-dovoljenj-za-voznike-v-mednarodnem-prometu/667182
  topics: slovenija
  authors:
  - B. R.
  date: '2023-05-05T18:30:00'
  figures: []
  lead: Predstavniki gospodarske in obrtne zbornice so notranjega ministra Boštjana
    Poklukarja na sestanku opozorili na dolgotrajnost postopkov za pridobivanje enotnih
    dovoljenj za delo in prebivanje za voznike v mednarodnem prometu.
  mention: []
  paragraphs:
  - Poklukar je potrdil zavezo k zmanjšanju administrativnih ovir, so v sporočilu
    za javnost navedli na ministrstvu.
  - Predstavnika sekcij za promet in prevoz blaga obeh zbornic sta predvsem poudarila
    dolgotrajnost postopkov, na kar je Poklukar odgovoril, da je ministrstvo v preteklih
    letih upravnim enotam, ki odločajo v postopkih izdaje dovoljenj, dalo usmeritve
    za hitrejše vročanje dovoljenj in prednostno obravnavo prošenj za izdajo enotnega
    dovoljenja.
  - Ob tem je poudaril tudi pomen novele zakona o tujcih, ki je začela veljati 27.
    aprila, s katero se zlasti odpravljajo administrativne ovire in omogoča hitrejše
    vodenje postopkov izdaje in vročanja dovoljenj za prebivanje in potrdil o prijavi.
    Napovedal je tudi prenovo zakonodaje o tujcih in pripravo sodobne migracijske
    strategije.
  - Poklukar je še dejal, da se na ministrstvu zavedajo, da gre za pomembno panogo
    pri zaposlovanju tujcev in jih pozval k tvornemu oblikovanju rešitev, ki bi lahko
    še skrajšale postopke. S skupnim sodelovanjem želijo pomagati podjetnikom in obrtnikom
    pri zaposlovanju tujcev in odpravljanju težav z delovno silo ter biti konstruktiven
    partner pri zmanjševanju administrativnih ovir pri zaposlovanju tujcev, so navedli
    na ministrstvu.
  - Predstavniki zbornic so opozorili tudi na težave v prometu – zlasti na primorski
    avtocesti – zaradi prevozov tovornjakov v Luko Koper in iz nje. Ministru so predlagali
    sklic sestanka, na katerem bodo skupaj z drugimi deležniki poskušali najti rešitve
    za trenutne razmere, je ministrstvo še dodalo v sporočilu za javnost.
  title: Poklukar s predstavniki prevoznikov o pridobivanju enotnih dovoljenj za voznike
    v mednarodnem prometu
  keywords:
  - Boštjan Poklukar
  - obrtna zbornica
  - mednarodni promet
  id: '667182'
  n_comments: 0
  gpt_keywords:
  - gospodarska zbornica
  - obrtna zbornica
  - minister
  - dovoljenja
  - postopki
  - prebivanje
  - mednarodni promet
  - administrativne ovire
  - zakonodaja
  - migracijska strategija
  - zaposlovanje
  - tujci
  - podjetniki
  - obrtniki
  - delovna sila
  - promet
  - avtocesta
  - Luka Koper
  - tovornjaki
  - sestanek
- _id: 66469e3c93d2032890117805
  url: https://www.rtvslo.si/crna-kronika/hisne-preiskave-zaradi-spornega-razpisa-ki-je-bil-povod-za-odstop-ministrice-ajanovic-hovnik/708525
  topics: crna-kronika
  authors:
  - G. C.
  date: '2024-05-16T18:27:59'
  figures:
  - caption: Sanja Ajanović Hovnik.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/10/06/66122565.jpg
    source: BoBo
  id: '708525'
  keywords:
  - Zloraba uradnega položaja
  - Kriminalistična preiskava
  - Ministrica Ajanović Hovnik
  - Sporni razpis
  - Hišne preiskave
  lead: Kriminalisti so na območju ljubljanske in mariborske policijske uprave izvedli
    hišne preiskave v stanovanjskih in poslovnih prostorih ter pri državnih organih
    zaradi suma zlorabe uradnega položaja pri razpisu za financiranje projektov.
  mention:
  - Kaja Primorac
  paragraphs:
  - Na Policijski upravi Ljubljana so pojasnili, da so kriminalisti sektorja kriminalistične
    policije PU-ja Ljubljana skupaj z mariborskimi kriminalisti v sredo izvedli skupno
    pet preiskav stanovanjskih in poslovnih prostorov ter prostorov državnega organa
    zaradi suma, da so tri fizične osebe in ena pravna oseba izvedle kaznivo dejanje,
    ker so na javnem razpisu dosegle, da so se na razpis med prejemnike uvrstile organizacije,
    ki niso izpolnjevale meril za dodelitev denarja.
  - Med hišnimi preiskavami je sodelovalo 21 kriminalistov policijskih uprav Ljubljana
    in Maribor. Noben osumljenec ni bil pridržan. Preiskavo bodo nadaljevali s pregledom
    zasežene poslovne dokumentacije in elektronskih naprav ter z zbiranjem obvestil.
    Več informacij zaradi interesa preiskave niso posredovali.
  - Neuradno naj bi šlo za preiskavo, povezano z razpisom, zaradi katerega je odstopila
    ministrica Sanja Ajanović Hovnik.
  - Ministrstvo za javno upravo je marca lani objavilo javni razpis za krepitev državljanskih
    pravic in opolnomočenje nevladnih organizacij na tem področju v vrednosti približno
    10,6 milijona evrov. Komisija za preprečevanje korupcije (KPK) je lani pri izvedbi
    razpisa zaznala sum kršitve nasprotja interesov in novembra uvedla preiskavo zoper
    nekdanjo ministrico za javno upravo Sanjo Ajanović Hovnik.
  - Med največjimi prejemniki sredstev na omenjenem razpisu je bil namreč Inštitut
    za preučevanje enakosti spolov, ki ga vodi njena nekdanja sodelavka in poslovna
    partnerica Kaja Primorac. Ta je tudi direktorica in solastnica podjetja Smart
    center, katerega solastnica in direktorica je bila do sredine junija Ajanović
    Hovnik.
  - Ajanović Hovnik je sicer oktobra s položaja ministrice odstopila. Kot so takrat
    sporočili iz kabineta predsednika vlade, se je za to odločila, ker ne želi, da
    ministrstvo ali vlada nosita breme razčiščevanja, povezanega z opravljanjem njene
    funkcije.
  - Ministrstvo je na začetku leta razpis razveljavilo, več nevladnih organizacij
    pa je zaradi tega protestiralo, saj menijo, da razveljavitev ni bila zakonita.
  - STA je za odziv o hišnih preiskavah prosil tudi ministrstvo, kjer so uredništvo
    usmerili k organom kazenskega pregona. Nekdanja ministrica Sanja Ajanović Hovnik
    na vprašanja ni želela odgovarjati.
  title: Hišne preiskave zaradi spornega razpisa, ki je bil povod za odstop ministrice
    Ajanović Hovnik
  gpt_keywords:
  - kriminalisti
  - hišne preiskave
  - sum zlorabe uradnega položaja
  - financiranje projektov
  - javni razpis
  - prejemniki
  - organizacije
  - kriminalistična policija
  - kaznivo dejanje
  - preiskava
  - dokumentacija
  - elektronske naprave
  - zaseženo
  - odstop ministrice
  - javno razpis
  - krepitev pravic
  - nalete
  - korupcija
  - interesne skupine
  - nepravilnosti
  - Inštitut za preučevanje enakosti spolov
  - Kaja Primorac
  - Smart center
  - odstop ministrice.
  n_comments: 41
- _id: 68e7a3473796368502e2e425
  url: https://www.rtvslo.si/svet/azija-z-oceanijo/s-pobocja-mount-everesta-resili-vec-sto-turistov-in-vodnikov-ki-jih-je-ujela-snezna-nevihta/760069
  topics: svet
  authors:
  - A. P. J.
  date: '2025-10-08T06:58:09'
  figures:
  - caption: To je bila ena največjih reševalnih akcij v Tibetu do zdaj.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/10/08/66979521.jpg
    source: AP
  id: '760069'
  keywords:
  - Everest
  - sneg
  - reševanje
  lead: Reševalcem je uspelo po nekaj dneh iz tibetanske doline Karma na varno pripeljati
    vse preostale pohodnike, ki so na poti na Mount Everest obtičali zaradi slabega
    vremena. Med rešenimi je tudi več lokalnih vodnikov in pastirjev jakov.
  mention: []
  paragraphs:
  - V odmaknjeni dolini Karma, ki leži na vzhodni strani Mount Everesta na višini
    okoli 4200 metrov, je bilo od sobote zaradi obilnega sneženja ujetih več sto turistov,
    ki so želeli osvojiti najvišjo goro sveta. Območje je namreč prizadela močna snežna
    nevihta, zato je sneg zasul šotore, v katerih je spalo več deset ljudi, tudi številne
    poti so postale neprehodne. V nedeljo je reševalcem na varno uspelo prepeljati
    okoli 350 turistov.
  - Takrat so poročali, da je ujetih še približno 200 pohodnikov, a po najnovejših
    številkah so reševalci skupno evakuirali kar 580 turistov, pa tudi 300 lokalnih
    vodnikov, pastirjev in podpornega osebja. To je bila po trditvah kitajskih uradnikov
    ena največjih iskalno-reševalnih akcij v Tibetu do zdaj.
  - Oktober je sicer običajno najprimernejši mesec za obisk Everesta iz te doline,
    saj vremenske razmere dovoljujejo tak podvig. Eden izmed rešenih turistov pa je
    letos izjavil, da "je vreme tokrat podivjalo".
  - Dolino Karma so zahodni raziskovalci odkrili pred stoletjem, v zadnjih letih,
    ko vzpon na Mount Everest s tibetanske strani postaja vse bolj dosegljiv za širše
    množice, pa to območje privablja vse več obiskovalcev. Lani je to regijo obiskalo
    več kot 540.000 turistov, kar je nov rekord.
  - Zaradi obilnih snežnih padavin ostaja omenjeno območje okoli Everesta, ki poleg
    doline Karme vključuje tudi dolino Rongšar in goro Čo Oju, začasno zaprto za javnost.
  - Sneženje, ki je zahod Kitajske prizadelo pretekli konec tedna, je težave povzročalo
    tudi več sto drugim pohodnikom na drugih gorskih območjih. Zgodilo se je tudi
    več nesreč, ki so zahtevale najmanj eno smrtno žrtev.
  title: S pobočja Mount Everesta rešili več sto turistov in vodnikov, ki jih je ujela
    snežna nevihta
- _id: 648eb8a376cbb05bc059a055
  url: https://www.rtvslo.si/znanost-in-tehnologija/jeff-bezos-v-enajstih-minutah-poletel-v-vesolje-in-nazaj/588231
  topics: znanost-in-tehnologija
  authors:
  - K. Št.
  date: '2021-07-20T15:25:24'
  figures:
  - caption: Jeff Bezos v kapsuli Blue Origin.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2021/07/20/65909901.jpg
    source: EPA
  lead: Ameriški milijarder Jeff Bezos je poletel v vesolje na prvem komercialnem
    poletu z več potniki. S tremi sopotniki so potovali v kapsuli z največjim panoramskim
    steklom na tovrstnem plovilu do zdaj in se po enajstih minutah vrnili na Zemljo.
  mention:
  - Mark Bezos
  - Wally Funk
  - ' Oliver Daemen'
  paragraphs:
  - Na plovilu so bili poleg Bezosa tudi njegov brat Mark Bezos, 82-letna ameriška
    pilotka Wally Funk, sicer najstarejša oseba v vesolju do zdaj, " vendar pa se
    počutim, kot da sem stara 24 ", je dejala. Wally Funk je bila sicer v 60. letih
    del vesoljske odprave, imenovane Mercury 13. Deležna je bila prav vseh testov
    kot astronavti, vendar ni nikoli poletela v vesolje.
  - Poleg tega pa še 18-letni Oliver Daemen, ki je bil najmlajši človek v vesolju
    do zdaj.
  - 'Še pred poletom je Jeff Bezos za CBS News dejal: " Navdušen sem. Ljudje me sprašujejo,
    ali sem nervozen. Pravzaprav nisem, radoveden sem. Zanima me, česa se bomo naučili.
    "'
  - Bezosa je v vesolju sicer prehitel britanski milijarder Richard Branson, ki je
    v vesolje poletel pred desetimi dnevi. Vesoljsko letalo VSS Unity se je dvignilo
    na višino okoli 86 kilometrov, v vesolju pa so bili nekaj minut in občutili breztežnost.
    Polet je trajal približno uro.
  - Popolnoma avtomatiziran polet je trajal okoli enajst minut. Po izstrelitvi je
    plovilo v dveh minutah pospešilo na več kot 3700 kilometrov na uro. Plovilo je
    bilo od Zemlje najdlje oddaljeno več kot sto kilometrov, nato pa se je začelo
    vračati proti Zemlji, kjer so pristanek ublažila padala. Nato se je kapsula ločila
    od rakete, ki jo bodo lahko znova uporabili.
  - Potniki so na tej višini za štiri minute obstali v breztežnosti, kjer so se lahko
    odpeli in lebdeli v kapsuli ter uživali v razgledu na Zemljo. Ob tem je bilo slišati
    smeh in vzklike veselja.
  - Plovilo je bilo od Zemlje najdlje oddaljeno več kot sto kilometrov, nato pa se
    je začelo vračati proti Zemlji, kjer so pristanek ublažila padala.
  - Jeff Bezos je pred kratkim odstopil s položaja glavnega izvršnega direktorja Amazona,
    med drugim tudi zato, da se osredotoči na druge projekte, tudi Blue Origin.
  title: Jeff Bezos v enajstih minutah poletel v vesolje in nazaj
  keywords:
  - Jeff Bezos
  - Blue Origin
  - vesolje
  - polet
  id: '588231'
  n_comments: 122
  gpt_keywords:
  - Vesolje
  - Jeff Bezos
  - polet
  - potniki
  - kapsula
  - panoramsko steklo
  - Zemlja
  - Mark Bezos
  - Wally Funk
  - Oliver Daemen
  - breztežnost
  - Richard Branson
  - VSS Unity
  - raketa
  - padala
  - Amazon.
- _id: 6606d05c117a5c5285edbaa2
  url: https://www.rtvslo.si/zabava-in-slog/znani/izraelski-minister-oznacil-supermodel-bello-hadid-za-sovraznico-izraela/679280
  topics: zabava-in-slog
  authors:
  - K. S.
  date: '2023-08-26T17:01:18'
  figures:
  - caption: Bella Hadid.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/08/26/66110368.jpg
    source: EPA
  keywords:
  - Bella Hadid
  - Izrael
  - Palestina
  lead: Skrajno desni izraelski minister za nacionalno varnost Itamar Ben-Gvir je
    palestinsko-ameriško manekenko Bello Hadid označil za "sovražnico Izraela", ker
    je obsodila njegovo izjavo, da imajo judovski naseljenci na zasedenih ozemljih
    več pravic kot Arabci.
  mention:
  - Bella Hadid,
  - Barucha Goldsteina
  - Benjamina Netanjahuja
  paragraphs:
  - Ben- Gvir je ta teden za izraelsko televizijo dejal, da ima svoboda gibanja naseljencev
    na Zahodnem bregu večjo težo od pravic Palestincev. Izjava je sledila dvema smrtonosnima
    napadoma na Izraelce na Zahodnem bregu.
  - “Moja pravica, pravica moje žene in mojih otrok, da se premikajo po Judeji in
    Samariji, je pomembnejša od svobode gibanja za Arabce. Pravica do življenja je
    nad pravico gibanja. Žal mi je, Mohamed, ampak to je realnost," je dejal znanemu
    izraelskemu voditelju arabskega rodu.
  - Izjava je dvignila veliko prahu in bila deležna ostrih obsodb Izraelcev in Palestincev,
    ki menijo, da je to še dodaten dokaz, da je Ben- Gvir, vodja ultra nacionalistične
    stranke Judovska moč, ki je bil v preteklosti obsojen zaradi netenja rasizma in
    podpiranja terorizma, predan sistemu "judovske nadvlade" na zasedenih območjih.
  - Kritikam se je pridružil tudi ameriški State Department, češ da ostro obsoja “Ben-
    Gvirove hujskaške izjave” in “vso rasistično retoriko", poroča Guardian.
  - Kritikam se je z objavo na Instagramu pridružila tudi Bella Hadid, ki je bila
    rojena v ZDA palestinskemu očetu. “Nikjer in nikdar, še posebej pa ne v letu 2023,
    ne bi smelo biti eno življenje vrednejše od drugega. Še posebej zaradi porekla,
    kulture nekoga ali iz čistega sovraštva, " je zapisala.
  - Bella in njena sestra Gigi, prav tako supermodel, sta glasni podpornici palestinskih
    pravic, njune objave na družbenih omrežjih pa dosežejo več 10 milijonov sledilcev.
    Bella je objavila tudi videoposnetek izraelske skupine za človekove pravice B’Tselem,
    ki prikazuje izraelske vojake v segregiranem mestu Hebron na Zahodnem bregu, v
    katerem pravijo, da imajoPalestinci prepoved dostopa do ulice, rezervirane za
    Jude. “Mar to spominja koga na kaj? ” je zapisala Hadid.
  - Ben- Gvir, ki živi v naselbini nedaleč od središča Hebrona, je vrnil udarec in
    manekenki zabrusil, da se ne misli opravičiti za svoje izjave in da bi izrečeno
    "ponovil še tisočkrat".Označil jo je za “sovražnico Izraela" in jo obtožil objave
    posnetka njegovega intervjuja “ z namenom, da bi bil videti rasističen in zloben
    ". “Vabim te v Kiryat Arbo, da si ogledaš, kako živimo tu, kako so vsak dan tu
    umorjeni Judje, ki v vsem svojem življenju niso nikomur storili nič žalega," je
    zapisal na družbenih omrežjih.
  - Ben- Gvir je imel vrsto let v svoji dnevni sobi obešen portret Barucha Goldsteina,
    judovsko-ameriškega skrajneža iz protiarabske stranke Kach, ki je leta 1994 v
    mošeji v Hebronu pobila 29 Palestincev. Portret je snel, ko je vstopil v vlado.
    Potem ko so njegove opazke pritegnile pozornost mednarodne skupnosti, je trdil,
    da ga je " izraelska radikalna levica " "selektivno" napačno citirala in da bi
    pravice omejil “ teroristom, ki mečejo kamenje v nas in nas pobijajo ”.
  - Ben- Gvir si z drugimi skrajno desnimi ministri v vladi Benjamina Netanjahuja
    prizadeva občutno povečati število judovskih naseljencev na Zahodnem bregu, da
    bi si tako na neki točki lažje priključili del ozemlja ali pa kar celotnega.
  title: Izraelski minister označil supermodel Bello Hadid za "sovražnico Izraela"
  gpt_keywords:
  - izrael
  - nacionalna varnost
  - sovraštvo
  - judovski naseljenci
  - Palestina
  - Arabci
  - Zahodni breg
  - svoboda gibanja
  - pravice
  - palestinske pravice
  - rasizem
  - terorizem
  - rasistična retorika
  - Instagram
  - supermodel
  - Palestinci
  - človekove pravice
  - vojaki
  - Hebron
  id: '679280'
  n_comments: 29
- _id: 670fab0278b9884c87dee43a
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/beremo/franco-arminio-prepusti-pot-drevesom/724483
  topics: kultura
  authors:
  - Jure Jakob
  - Program Ars
  date: '2024-10-16T12:16:26'
  figures:
  - caption: 'Foto: Mladinska knjiga'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/10/16/66241795.jpg
    source: ''
  id: '724483'
  keywords:
  - Franco Arminio
  - Prepusti pot drevesom
  - S knjižnega trga
  - Mladinska knjiga
  - Ars
  lead: '"Nisem človek, pesnik sem," je plodovit in na številnih področjih dejaven
    italijanski pesnik Franco Arminio izjavil na začetku nenaslovljene pesmi na 128.
    strani zbirke Prepusti pot drevesom.'
  mention: []
  paragraphs:
  - 'Končal jo je z verzi "Resničnost ni moj kraj, morda prav zato lahko prepoznam
    / nekatere njene poteze: zaradi menjavanja bližine in oddaljenosti." V tej, zanj
    sicer netipično lakonični in nekako analitični pesmi Franco Arminio zelo posrečeno
    povzema svojo pesniško in življenjsko držo in usmerjenost. Je namreč izrazito
    dvoplasten pesnik, v tej dvoplastno sti pa presenetljivo enoten, naravno homogen.
    Po eni strani je njegova poezija močno intimistična in samopreiskujoča, po drugi
    pa odprta, iskateljska navzven, v zunanjo resničnost naravnega in družbenega okolja
    tu in zdaj. Ta poezija je kot rokavica, ki je enako trpežna, uporabna, pa tudi
    mehka in topla z obeh strani, naj bo obrnjena navzven ali navznoter.'
  - Pesnika, rojenega leta 1960, je zelo zaznamovala rodna Kampanja, dežela na jugu
    Italije, ki je bila zaradi težkih naravnih razmer vedno zaznamovana z revščino,
    leta 1980 pa jo je še posebej prizadel uničujoč in smrtonosen potres, po katerem
    si ni nikoli prav opomogla. Ljudje so se množično izseljevali, domove je začelo
    preraščati drevje, ogromno vasi je ostalo skoraj povsem praznih in stoletna kultura
    tradicionalnega, pretežno kmečkega načina življenja je izgubila tla pod nogami.
  - Arminio se kot časnikar, ki je začel pri lokalnih glasilih, pozneje pa prodrl
    v osrednje italijanske medije, kot režiser dokumentarnih filmov, neutruden organizator
    raznovrstnih kulturnih dogodkov in ne nazadnje tudi kot spletni komentator ves
    čas trudi ozaveščati javnost o socialnih in okoljskih tematikah, povezanih z degradiranim
    in siromašnim italijanskih jugom, posebej v krajih, ki jih je prizadel potres.
    Je torej nekakšen družbeni aktivist, preizkusil se je tudi v politiki, bil je
    kandidat za evropskega poslanca in za župana v rodnem kraju Bisaccia, kjer si
    je v nekdanji očetovi gostilni ustvaril dom in družino.
  - 'Vendar je treba razumeti, da so vse te dejavnosti, v katere je Arminio vprežen,
    prej kot vse drugo različni odvodi primarno pesniškega angažmaja; izražajo globoko
    človeško, pogosto paradoksalno in protislovno zaznavanje resničnosti, ki pa je
    po drugi strani tudi zategadelj estetsko, etično in spoznavno celovitejše. Če
    to opombo strnem tako, da si pomagam s parafrazo na začetku omenjenih verzov,
    bi mu lahko v usta položil tudi izjavo: Nisem politik, človek sem. Resničnost
    je pač preveč kompleksna, predvsem pa nikoli povsem razpoložljiva, zato še tako
    dober politični program vedno ostane ujet v svojo strugo, ki ga obsoja na to,
    da v skladu z lastnim principom, ne meneč se za postransko škodo, po čim krajši
    poti nezadržno teče navzdol.'
  - Poezija, po drugi strani, nikamor ne odteka, temveč odpira. Odpira čutila zaznavanja,
    prostor človeškega odpira v predčloveško in nadčloveško. " Poezija je od svetnikov
    in zveri, / nikoli od natančnih in omikanih " je Arminio zapisal v dialoški pesmi
    Pismo Pasoliniju. Poezija ni srednja mera, mlačno povprečje, poezija so skrajnosti.
    Skrajnosti, ki v trepetajoči, večno nemirni roki življenja vedno znova začrtavajo
    prostor našega bivanja, njegovo dno in njegov višek.
  - Skrajnosti pogosto vidimo v obliki nasprotij in nasprotja po navadi dojemamo s
    formalno-logičnega vidika, v njihovi izključujočnosti ; tako je nekaj bodisi visoko
    bodisi nizko, ne more pa biti oboje. No, v poeziji na splošno, v pesmih Franca
    Arminia pa še posebej, omejitve formalne logike ne veljajo. Za njegovo poezijo
    sta značilna prav poudarjeno združevanje nasprotij in izostren občutek za paradoksalne
    vidike bivanja in ambivalentne življenjske položaje. To kaže že kar prva pesem
    zbirke, tista, katere zaključni verz je pristal v njenem naslovu Prepusti pot
    drevesom. Beremo jo lahko tudi kot nekakšen moto, koncentriran pesniški program.
    Pesnik priklicuje v zavest, da je vsak človek smrtno bitje in da je hkrati – ne
    zaradi tega ali pa navkljub temu – vsak človek rojen za to, da življenje izkusi
    kot nekaj dobrega. Potem nadaljuje, kaj si zamišlja kot dobro, in k temu poziva.
    Dobro lahko zazna le tisti, ki je odprt, ki zna prisluškovati. Pri tem mora biti
    hkrati ponižen in pokončen, ustrežljiv in ponosen, občutljiv za milino in zmožen
    ostrine. Miroljuben namen ne izključuje borbenega duha, nepreračunljiv pogum ne
    izključuje prizemljenega občutka za to, kaj je res pomembno.
  - Arminio seveda ne piše priročnikov za samopomoč in receptov za dobro življenje,
    temveč poezijo. Je pa res, da to ni poezija, ki bi se trudila ostati v čistih,
    snežno belih sferah brezinteresne estetske kontemplacije, ampak angažirana poezija.
    Angažirana v elementarno dobrem pomenu, brez trohice resentimenta, brez dlake
    sovraštva, zagrenjenosti in moralističnega izvzemanja lastnega položaja, kar vse
    se v podobne pesniške projekte pogosto tako rado in kar nekako samo od sebe od
    nekod pritepe.
  - 'Na štiri razdelke razdeljena zbirka (Zaledje oči, Kratkost ljubezni, Pesnik z
    družino, Poezija v času spleta) je tematsko sicer še kar široka, toda prevladujoča
    vsebinska intonacija in formalni vzorec, s tem pa tudi prepoznavna značilnost
    teh pesmi, je slej ko prej vokativ, poziv, nagovor. To so pesmi, ki te hočejo
    vznemiriti, ne pomiriti, pesmi, ki tako brezkompromisno resnicoljubno razgaljajo
    utečeno in predvidljivo, konformno in samozadostno, da se v najboljših variantah
    na višji ravni dotaknejo ravno območja miru, ki ga daje občuteno spoznanje, pesniška
    vednost. Verzi iz nenaslovljene pesmi na str. 45 pravijo: "Vedi, da te reši /
    le stiska. In vedi, da si rešen, / ko se razkrije tvoja bornost."'
  - Iz oddaje S knjižnega trga.
  title: 'Franco Arminio: Prepusti pot drevesom'
  n_comments: 0
- _id: 672033ca58188dfedc672ba8
  url: https://www.rtvslo.si/sport/hokej/liga-icehl/najraje-bi-igral-za-jesenice-v-ligi-icehl-a-to-zal-ni-vec-mogoce/725685
  topics: sport
  authors:
  - Aleš Golob
  date: '2024-10-28T16:05:08'
  figures:
  - caption: Rok Tičar si želi, da bi risi prvič po letu 2005 obstali v elitni diviziji.
      Od 9. do 25. maja jih čaka težko delo v Stockholmu.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/10/27/66263318.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  - caption: Aprila 2021 se je Tičar veselil naslova v Ligi IceHL. KAC je premagal
      Bolzano s 4:1 v zmagah.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/09/26/66020854.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  id: '725685'
  keywords:
  - Rok Tičar
  - Gradec
  - Liga IceHL
  lead: Rok Tičar je bil po nedeljski zmagi Gradca v Tivoliju s 4:2 nasmejan. Z izdatno
    finančno injekcijo so cilji najvišji v zadnjem desetletju. Ni še rekel zadnje
    besede tudi v reprezentanci. Še nikoli ni obstal v elitni diviziji in maja je
    nova priložnost.
  mention:
  - Aleš Golob
  paragraphs:
  - 35-letni Jeseničan se je dokazal v Podmežakli. Z železarji je osvojil naslova
    državnih prvakov v letih 2010 in 2011, ko je v Ligi Ebel zbral kar 68 točk (24
    golov in 44 podaj). Hitro se je podal v tujino, kjer igra že 13 let.
  - V močni Ligi DEL je igral za Krefeld in Köln, pa nato za Slovan iz Bratislave.
    Preizkusil se je tudi v drugi najmočnejši ligi na svetu. V Ligi KHL je najprej
    igral za Jekaterinburg, pa nato za Torpedo iz Nižnega Novgoroda, Novosibirsk in
    za kitajski Kunlun Red Star.
  - Od leta 2020 naprej je znova v Ligi IceHL, kjer je postal prvak s Celovčani pred
    tremi leti. Lani na Dunaju ni šlo po načrtih, zato pa so cilji z močno ekipo Gradca
    zelo visoki v tej sezoni.
  - V lanski sezoni je Gradec popolnoma odpovedal. Zasedel je zadnje mesto v Ligi
    IceHL. Predsednik Jochen Pildner - Steinburg je napovedal slovo po 25 letih. Marca
    je njegovo mesto prevzel ambiciozni Herbert Jerich in se takoj zavzel za popolno
    prevetritev. Menedžer Bernd Vollman je moral na novo sestaviti ekipo, prišlo je
    17 novih igralcev.
  - Kako bi ocenili drugo gostovanje v Tivoliju v dveh tednih? Precej bolje ste se
    pripravili na zmaje. V petek smo razočarali navijače, ko smo izgubili proti Asiagu
    z 1:4. Tokrat smo dobili večino dvobojev, vseskozi smo imeli igralca pred vratarjem
    Kolinom. Prva dva zadetka smo dosegli na isti način, s spremembo smeri ploščka
    pred vrati. Ustavili smo njihove protinapade, nismo izgubljali ploščkov na modri
    črti. Tudi kazni ni bilo veliko.
  - Gradec igra tehnično dovršen hokej, ne stavite na agresivno igro. Na začetku sezone
    se je zelo dobro izšlo. Na začetku sezone smo dobili pet tekem zapored, čeprav
    nismo na vsaki tekmi igrali odlično. V zadnjih tednih smo doživeli tudi nekaj
    porazov. Morda je celo zelo dobrodošlo, da smo izgubili proti Asiagu na domačem
    ledu, saj smo vsi videli, da se ne bodo vpisovale zmage le na talent in na lepo
    igro.
  - Po zelo slabi lanski sezoni je poleti prišlo 17 novih igralcev. Ste presenečeni,
    da se je vse sestavilo že tako hitro? Mislim, da smo se zaradi tega dobili že
    na začetku avgusta. Hitro sem opazil, da so se stvari spremenile s prihodom predsednika
    Jericha, saj je prinesel veliko kapitala. Lepo je biti v ekipi, ki si želi zavzeti
    vrh lestvice.
  - Kakšni so cilji v letošnji sezoni? Redni del želimo končati med prvo šesterico.
    Cilj je torej neposreden preboj v končnico. Odigrali smo šele četrtino rednega
    dela in do pravih tekem v končnici bo minilo še veliko časa. Zmaga v Tivoliju
    je pravi kazalnik, v to smer želimo iti v nadaljevanju sezone.
  - V zadnjih štirih letih ste vseskozi v Ligi IceHL. V Celovcu ste osvojili naslov
    prvaka leta 2021, lani ste igrali na Dunaju, letos pa v Gradcu. Kako bi primerjali
    vse tri klube. Kakšna je razlika v organizaciji? Vse je povezano z denarjem. V
    Celovcu sem se vrhunsko počutil. Na te tri sezone imam res lepe spomine. Dolgoletna
    mecenka kluba Heidi Horten je na žalost umrla. Če je klub potreboval novega igralca,
    je menedžer odšel do gospe Horten, dobil denar in pripeljal vrhunskega igralca.
    Zdaj se to spreminja. Celovec bo imel kmalu težave, saj so bili vseskozi odvisni
    le od nje.
  - Pred začetkom lanske sezone so mi zelo pozno sporočili, da ne bodo podaljšali
    pogodbe, čeprav sem bil med nosilci igre. Na Dunaju vložek ni tako velik. Gradi
    se na tujih hokejistih. Za končnico Lige IceHL moraš imeti štiri dobre napade,
    zato je bila lanska sezona zelo težka. 60 minut je bilo težko igrati na visoki
    ravni.
  - Prvič v zgodovini Gradca je prišel predsednik z denarjem. Zaveda se, da se pokala
    za naslov prvaka ne da kupiti. To je dober začetek. Igralci imamo pogoje za delo
    vrhunske, lahko napredujemo in lahko smo zadovoljni s prvo četrtino rednega dela.
  - Tudi v Ljubljani se je marsikaj spremenilo. Prišel je novi strateški partner Alexandre
    Lefebvre. Cilji so se zelo dvignili. Hitro sem opazil nov veter v Ljubljani. Dobro
    se dela in Olimpija igra zelo dobro. Navijači so znova v velikem številu na tribunah.
    To je odlično tudi za reprezentanco.
  - Vaš nekdanji soigralec in dolgoletni prijatelj Robert Sabolič je podpisal pogodbo
    z Olimpijo. Ste bili presenečeni nad njegovo odločitvijo? Nekajkrat ste že omenili,
    da si ne predstavljate, da bi oblekli zeleni dres. Ko smo bili otroci, smo gledali
    Tomaža Razingarja, brata Rodman in ruske ase. Ko sem igral hokej pred blokom,
    nisem sanjal o Ligi NHL, ampak sem želel zaigrati za Jesenice. Seveda bi najraje
    igral za Jesenice v Ligi IceHL. Žal to ni več mogoče, srce pa imam še vedno na
    Jesenicah. Pomembno je, da igram blizu doma, saj imam družino.
  - Leta 2011 ste skupaj s Saboličem in Žigo Jegličem blesteli na Jesenicah. To je
    bila zadnja dobra sezona železarjev v Ligi Ebel, ni veliko zmanjkalo do končnice.
    Osvojili ste tudi naslov državnega prvaka. Kako gledate na trenutni položaj na
    Jesenicah, ki bodo težko kmalu našle pot nazaj v Ligo IceHL? Vse se začne in konča
    z denarjem. Niso dobro poslovali, veliko napak je bilo narejenih. To se je moralo
    poznati. Trpeli bodo še dolga leta. Upam, da se bo kakšen bogati gospod našel
    tudi na Jesenicah. Verjamem, da se vodstvo kluba trudi, vendar Alpska liga ne
    nudi dovolj visoke ravni. Tudi za mlajše hokejiste to ni dovolj kakovostna liga.
    Potrebujejo vzornike.
  - Dopolnili ste 35 let. Imate še željo igrati za reprezentanco na velikih tekmovanjih?
    Maja bo na sporedu svetovno prvenstvo elitne divizije. Imam še nekaj neizpolnjenih
    želja v izbrani vrsti. Želim si, da bo Slovenija obstala v elitni diviziji, kar
    nam ni uspelo že 19 let. To zelo boli, saj smo bili večkrat blizu. Upam, da bo
    dolga sezona v Gradcu, saj je potem kratko obdobje do reprezentančnih tekem. Še
    vedno je nekaj posebnega igrati za domovino.
  - Tudi na olimpijskih kvalifikacijah v Rigi niste igrali slabo, a ključni tekmi
    ste izgubili. Podobne stvari se dogajajo na tekmah elitne divizije. Kaj zmanjka
    v ključnih trenutkih? Odločajo malenkosti na najvišji ravni. Vse reprezentance
    imajo štiri močne napade. Ko smo pod pritiskom, naredimo napako, kar vrhunske
    reprezentance takoj kaznujejo.
  title: Najraje bi igral za Jesenice v Ligi IceHL, a to žal ni več mogoče
  n_comments: 16
- _id: 658a25a7e0f5d33240537636
  url: https://www.rtvslo.si/sport/kosarka/liga-nba/ob-4-40-doncic-bo-v-phoenixu-lovil-prestizen-mejnik/692772
  topics: sport
  authors:
  - R. K.
  date: '2023-12-26T04:40:31'
  figures:
  - caption: Luka Dončić in Devin Booker
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/05/11/65986924.jpg
    source: Reuters
  lead: 'Zadnjega od petih božičnih obračunov Lige NBA bosta ob 4.30 odigrala Phoenix
    in Dallas. Med ekipama vlada veliko rivalstvo, maja lani so Mavericksi izločili
    Sunse v polfinalu Zahoda po sedmih tekmah. '
  mention:
  - 'Ob 4.30:'
  paragraphs:
  - Luka Dončić je na pragu mejnika doseženih 10.000 točk v Ligi NBA. Za ta dosežek
    jih potrebuje v Phoenixu le še enajst. Če ne bo res slabega strelskega večera
    ali poškodbe, se Luki 10.000. točka nasmiha na 358. srečanju.
  - S tem bi se po hitrosti izenačil z Bobom McAdoojem. Pred njima so Wilt Chamberlain
    (236 tekem), Michael Jordan (303), Elgin Baylor (315), Kareem Abdul-Jabbar (319),
    Oscar Robertson (334) in George Gervin (355).
  - 24-letni Dončić je dosegel 30 točk ali več na zadnjih 12 od 13 dvobojev. Enajst
    zaporednih je tudi klubski rekord. V decembru je njegovo povprečje 36 točk, 11,3
    podaje in 9,5 skoka na tekmo.
  - Dončić je prevzel še dodatno odgovornost ob številnih poškodbah, ki pestijo Dallas.
    Že deveto tekmo bo izpustil Kyrie Irving, v Phoenixu ne bo prvega centra Derecka
    Livelyja, prav tako ne Josha Greena in Maxija Kleberja.
  - Phoenix velja za eno od največjih razočaranj sezone. Ekipa s Kevinom Durantom,
    Kevinom Bookerjem, Bradleyjem Bealom in Jusufom Nurkićem je izgubila osem od zadnjih
    enajstih tekem. Tudi Sunsi se ubadajo s poškodbami, tako proti Dallasu ne bosta
    igrala Beal in Nurkić.
  - Nazadnje je Phoenix visoko izgubil v Sacramentu, kjer sta Durant in Booker prispevala
    28 oziroma 24 točk. Prav dvoboj Booker-Dončić, ki je prišel v ospredje pred dvema
    letoma, ko je Dallas v končnici presenetljivo izločil Phoenix, bo v središču pozornosti
    tega dvoboja.
  - Dallas je dobil zadnji dve od treh medsebojnih tekem v rednem delu, potem ko je
    Phoenix pred tem zmagal na desetih zapored.
  - 'Ob 4.30: PHOENIX – DALLAS (ob 4.30)'
  title: 'Ob 4.40: Dončić bo v Phoenixu lovil prestižen mejnik '
  keywords:
  - Luka Dončić
  - Devin Booker
  - Kevin Durant
  gpt_keywords:
  - NBA
  - Phoenix
  - Dallas
  - tekma
  - Luka Dončić
  - točke
  - dosežek
  - hitrost
  - rekord
  - poškodbe
  - Kevin Durant
  - Kevin Booker
  - Bradley Beal
  - Jusuf Nurkić
  - Sacramento
  - končnica
  - dvoboj
  - presenečenje
  - zmaga
  - redni del
  id: '692772'
  n_comments: 303
- _id: 66f9ea3c252b9a85388a35cc
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/glasba/umrl-je-pevec-skupine-sukar-igor-misdaris/722626
  topics: kultura
  authors:
  - A. J.
  date: '2024-09-29T17:14:52'
  figures:
  - caption: Igor Misdaris s skupino Šukar.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/09/29/66223448.jpg
    source: Radio Prvi
  - caption: Skupina Šukar je zven romskih pesmi, zaigranih na tamburice, ponesla
      v vsako slovensko vas in tudi širše po svetu.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/09/29/66223450.jpg
    source: Arhiv skupine
  - caption: Beseda "šukar" v romskem jeziku pomeni "dobro, lepo".
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/09/29/66223405.jpg
    source: Matjaž Tančič
  - caption: Misdaris je še pred nastankom Šukarjev, leta 1983, igral v zasedbi, ki
      je prirejala večere ciganske poezije in glasbe z Markom Hrenom.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/09/29/66223451.jpg
    source: Arhiv skupine / Facebook
  id: '722626'
  keywords:
  - Šukar
  - Igor Misdaris
  - romska glasba
  lead: Nenadno je umrl Igor Misdaris, pevec skupine Šukar, ki je v našem prostoru
    zadnjih 35 let skrbela za popularizacijo romske glasbe.
  mention:
  - Ciganska duša
  - Amaro dive
  - Mentol bonbon
  - En concert
  - Baro ilo
  paragraphs:
  - 'Vest o smrti so na uradnem Facebookovem profilu skupine Šukar potrdili Misdarisovi
    glasbeni kolegi z zapisom: "V mir in tišino nedeljskega popoldneva je boleče zarezala
    vest, da si odšel. Ne samo do Kopra, kamor si se tako zelo rad z naših vaj in
    koncertov vračal domov in ne samo do hrvaškega morja, kjer so bile tvoje korenine
    in kjer si iskal svoj mir ... Odšel si za vedno. Tvoje roke ne bodo več izvabljale
    divjih ritmov iz tvoje bugarie. Za vedno je utihnil tvoj prodoren glas, ki je
    polnil dvorane. Ne moremo še povsem dojeti. Še manj razumeti. Kjer koli že zdaj
    si, ostajaš v naših srcih. Z nami. Tvoje veliko srce, baro ilo ... te je izdalo
    ..."'
  - Zbirali romsko izročilo Evrope Leta 1990 so skupino Šukar ustanovili člani tamburaških
    orkestrov folklornih skupin iz Ljubljane, ki so se posvetili igranju pretežno
    romske glasbe. "Nekje jeseni 1989 mi je Vlado Kreslin ponudil, da skupaj z njim
    odigram nekaj romskih skladb na enem od njegovih koncertov v stari Ljubljani,"
    je pred nekaj leti v intervjuju za Delo povedal Misdaris. "Nekako iz tega prvega
    nastopa in še nekaj, ki smo jih zaigrali z Emonskimi tamburaši, je prišlo do tega,
    da sem ustanovil skupino petih malo bolj dojemljivih fantov, ki so čutili podobno
    ljubezen do romske glasbe in jo kasneje poimenoval Šukar."
  - ': "Nismo razmišljali o nekem pogumu ali o odločitvi. Naš nastanek in delovanje
    je bilo vedno posledica nekih čudnih naključij, ki so se dogajala v karieri. Želeli
    smo igrati tisto, kar nam je bilo všeč, in tisto, kar nam je sedlo na dušo. In
    to je bila romska glasba, ki ponuja veliko širine in raznovrstnosti."'
  - Prvenec skupine je izšel leta 1993. Od prvotne zasedbe sta v njej do danes ostala
    dejavna le še Igor Misdaris in Nenad Ljubotina.
  - Skupina Šukar je v svoji dolgoletni karieri ves čas ohranjala romsko glasbeno
    kulturo in seznanjala Slovence z njeno bogato zakladnico.
  - Repertoar Šukarjev obsega glasbo Romov iz vse Evrope, kjer so zaradi raznolikosti
    načina življenja v različnih okoljih in zaradi vpliva različnih narodov ustvarili
    pestro glasbeno izročilo. Skupina je zbirala zapisane, posnete in tudi ustno prenesene
    pesmi ter jih predelovala na svoj način. Večinoma gre za poskočnice in balade,
    prirejene za tamburaški kvintet.
  - Pet različic romskega jezika Člani zasedbe niso bili Romi, so pa nastopali v petih
    različicah romskega jezika. "Ker so razlike med samimi dialekti tako močne, se
    je zelo težko vsega naučiti, tako da se omejujemo le na razumevanje tistega, kar
    pojemo," je v prej omenjenem intervjuju za Delo še povedal Misdaris. "Ampak v
    vseh teh letih smo se naučili nekaj pogovornih fraz in se prav dobro sporazumevali
    tudi s samimi Romi v romščini." Povedal je tudi, da je romska skupnost njihovo
    glasbo vedno dobro sprejela. "Romi nasploh cenijo glasbenike bolj kot ostali ljudje.
    Če pa igraš njihovo glasbo in to počneš dobro, te cenijo ne glede na poreklo ali
    barvo."
  - Šukar (ime v romskem jeziku pomeni dobro, lepo) so nase med drugim opozorili s
    ploščami Ciganska duša, Amaro dive, Mentol bonbon (z Zoranom Predinom) in Čhaie.
    Sodelovali so pri dveh ploščah Vlada Kreslina, eni Roberta Magnifica ter v filmu
    Outsider režiserja Andreja Košaka (1997). Na albumu En concert (2003) je 26 skladb,
    ki so jih leto pred tem posneli v živo na dveh koncertih v Gallusovi dvorani Cankarjevega
    doma; kot gostje so z njimi muzicirali Oto Pestner, Momčilo Bajagič - Bajaga,
    Jadranka Juras, Saša Olenjuk, Vesna Zornik in drugi.
  - Od poustvarjanja k avtorski glasbi Album Baro ilo (2020) – popolnoma avtorski
    album z desetletno genezo – je nastal na snemanjih, ki so potekala v studijih
    Radia Slovenija.
  title: Umrl je pevec skupine Šukar Igor Misdaris
  n_comments: 6
- _id: 66068b247312c37a586009ae
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/glasba/9-festival-barocne-glasbe-ki-prinasa-trojico-koncertov-odpirajo-vivaldijevi-stirje-letni-casi/694613
  topics: kultura
  authors:
  - P. G.
  date: '2024-01-12T15:16:15'
  figures:
  - caption: V središču festivala je Antonio Vivaldi, ki je skozi svoje najbolj popularne
      skladbe, neštetokrat preigravani skladatelj.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2018/01/04/65463446.jpg
    source: Wikipedia
  - caption: Beneški baročni skladatelj Tomaso Albinoni.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/01/12/66148966.jpg
    source: Wikipedia
  keywords:
  - Slovenska filharmonija
  - Filharmonični festival baročne glasbe
  - Antonio Vivaldi
  - Tomaso Albinoni
  - Georg Friedrich Händel
  lead: S prvim koncertom v okviru 9. Filharmoničnega festivala baročne glasbe tudi
    Slovenska filharmonija vstopa v novo koledarsko leto. Prvi koncert bo v celoti
    zaznamovala italijanska glasba 18. stoletja, zazveneli bodo tudi Vivaldijevi Štirje
    letni časi.
  mention:
  - ob 19.30
  - Antonia Vivaldija
  - Patricija Avšič
  - Klara Avšič
  - Tomasa Albinonija
  - Ane Dolžan
  - Petra Greblo
  - Sorin Crudu
  - Pietro Savonitto
  - Sophie Gallagher
  - Irina Kevorkova
  - Marika Przybyl
  - Tomaž Sevšek
  paragraphs:
  - Trojica festivalskih koncertov se bo v dvorani Marjana Kozine v Slovenski filharmoniji
    zvrstila ob januarskih petkih ob 19.30.
  - Ob instrumentalnem ciklu Antonia Vivaldija (1678–1741), v katerem bosta z orkestrom
    nastopili solistki – violinistka Patricija Avšič in violončelistka Klara Avšič
    –, bodo iz njegovega opusa odigrali še Koncert za dva violončela v g-molu, na
    sporedu je tudi Koncert za dve oboi v F-duru Tomasa Albinonija (1671–1751). Pod
    umetniškim vodstvom Ane Dolžan bodo kot solisti nastopili še violončelistki Petra
    Greblo in Alja Mandič Faganel ter oboista Sorin Crudu in Pietro Savonitto.
  - Drugi koncert v znamenju Händla 19. januarja bo koncert v celoti posvečen mojstru
    baročne opere Georgu Friedrichu Händlu (1685–1759). Filharmoničnemu orkestru bo
    dirigiral Federico Maria Sardelli. Kot solistka se bo pridružila Sophie Gallagher,
    ki bo odpela nekaj najlepših arij iz Händlove opere Alcina. Sopranistka je iz
    petja diplomirala na Kraljevem glasbenem kolidžu v Londonu in magistrirala na
    Visoki šoli za glasbo v Ženevi. Redno sodeluje z ženevskim orkestrom Gli Angeli,
    od leta 2020 pa deluje v sklopu umetniške rezidence Brera Musica Umetnostne galerije
    Brera v Milanu.
  - Za sklep festivala znova Vivaldi 26. januarja bo znova odzvanjala glasba Antonia
    Vivaldija. Izvedli bodo dela, ki jih je zložil za beneško vzgojno-izobraževalno
    ustanovo revnih in osirotelih otrok Ospedale della Pieta, od koder so izšli številni
    vrhunski glasbeniki. Njihovi koncerti so bili v Vivaldijevem času pomemben del
    glasbenega življenja v Benetkah.
  - V ospredju bosta religiozni vokalno-instrumentalni skladbi Lauda Jerusalem (Hvali,
    Jeruzalem) in Beatus vir (Blagor človeku), v katerih bodo kot solisti nastopili
    pevci in pevke Zbora Slovenske filharmonije. V dvojici koncertov za violino, orgle
    in godala bosta kot solistki nastopili članici filharmoničnega orkestra Irina
    Kevorkova in Marika Przybyl, orgelske dele bo izvedel Tomaž Sevšek. Tudi zadnji
    festivalski koncert se bo odvil pod vodstvom Sardellija, ki velja za velikega
    poznavalca in poustvarjalca Vivaldijeve glasbe. Dejaven je tudi kot flavtist ter
    je uredil in posnel številne skladateljeve skladbe, napisal več študij ter dirigiral
    na svetovnih premierah in snemanjih mnogih Vivaldijevih oper. Leta 2007 je bil
    imenovan za nadaljevalca kataloga Vivaldijevih del.
  title: 9. festival baročne glasbe, ki prinaša trojico koncertov, odpirajo Vivaldijevi
    Štirje letni časi
  gpt_keywords:
  - festival
  - baročna glasba
  - Slovenska filharmonija
  - koncert
  - Vivaldi
  - instrumental
  - solist
  - orkester
  - umetniško vodstvo
  - Händel
  - opera
  - dirigent
  - sopranistka
  - arija
  - glasbenik
  - religiozna glasba
  - vokalni skladbi
  - Zbor Slovenske filharmonije
  - solo.
  id: '694613'
  n_comments: 1
- _id: 655aafaa32f3b35338f43592
  url: https://www.rtvslo.si/sport/preostali-sporti/krpani-z-vasilijem-zbogarjem-v-osmini-finala/688790
  topics: sport
  authors:
  - S. J.
  date: '2023-11-19T19:55:55'
  figures:
  - caption: Žbogar je vajen odličnih izidov.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2016/08/21/65337821_vasko8.jpg
    source: BoBo
  lead: Slovenska jadralna ekipa Krpanov se je v Las Palmasu uvrstila v osmino finala
    finalne serije zlatega pokala. Tekmeci v sredo bodo posadke iz Portugalske, Švedske
    in Francije.
  mention:
  - Vasilij Žbogar
  - Hrvaška izpadla
  paragraphs:
  - Najboljši dve ekipi se bosta prebili v četrtfinalno skupino, kjer na nasprotnike
    že čakata posadki Italije in Španije.
  - Odločilna je bila petkova zmaga in štiri točke, s katerimi so se Krpani prebili
    na drugo mesto v skupini. Z dobrim startom so narekovali ritem in na morskem poligonu
    vseh 45 minut pridobivali prednost ter tekmece držali na varni razdalji sto in
    več metrov. Nedeljska regata je zaradi šibkega vetra odpadla.
  - Ekipa je delovala složno " To je neverjeten rezultat. Z dobrim jadranjem in kančkom
    sreče nam je uspelo. Prepričan sem, da bi bil razplet enak in bi napredovali v
    naslednji krog, tudi če bi danes tekmovali. Izjemno sem ponosen na ekipo, ker
    je nastopila složno. Želja slehernega člana je bila, da napredujemo in se dokažemo
    kot posadka, enakovredna najboljšim. Danes bomo slavili, jutri pa že začnemo priprave
    na nove regate, ki bodo brez dvoma zelo zahtevne," se je uvrstitve v osmino finala
    veselil kapetan posadke Vasilij Žbogar.
  - Hrvaška izpadla Poleg Slovenije so si napredovanje v naslednji krog zlatega pokala
    SSL zagotovili še Čile, Malezija, Madžarska, Tahiti, Portugalska, Južna Afrika
    in Litva, iz igre pa je presenetljivo izpadla Hrvaška, ki je do odločilnega plova
    vodila v skupini.
  - Ob Špancih in Italijanih so v četrtfinale uvrščeni tudi že Britanci, Danci, Nemci,
    Nizozemci, Avstralci in Novozelandci.
  title: Krpani z Vasilijem Žbogarjem v osmini finala
  keywords:
  - jadranje
  - zlati pokal
  - Krpani
  - Vasilij Žbogar
  gpt_keywords:
  - jadralna ekipa
  - Las Palmas
  - zlati pokal
  - osmina finala
  - Portugalska
  - Švedska
  - Francija
  - drugo mesto
  - skupina
  - regata
  - zmaga
  - vetrna razmerja
  - napredovanje
  - Hrvaška
  - Čile
  - Malezija
  - Madžarska
  - Tahiti
  - Južna Afrika
  - Litva
  id: '688790'
  n_comments: 2
- _id: 646b0b4be7b5bc23d6763934
  url: https://www.rtvslo.si/svet/guterres-gladina-oceanov-se-bo-v-vsakem-primeru-nevarno-dvignila/657916
  topics: svet
  authors:
  - B. V.
  date: '2023-02-15T07:31:00'
  figures:
  - caption: Generalni sekretar ZN-a Guterres opozarja na hude posledice podnebnih
      sprememb.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/02/15/66059417.jpg
    source: Reuters
    caption.en: UN Secretary-General Guterres warns about the severe consequences
      of climate change.
  lead: "Generalni sekretar ZN-a Antonio Guterres je v torek v Varnostnem svetu Združenih\
    \ narodov med razpravo o nevarnosti višanja gladine oceanov zaradi segrevanja\
    \ ozračja opozoril, da se bodo te v vsakem primeru še povišale.\r\n"
  mention: []
  paragraphs:
  - Upanja na omejitev globalnega segrevanja na 1,5 stopinje Celzija v primerjavi
    s predindustrijsko dobo se zdi vse manj. Četudi bi bil ta cilj dosežen, pa se
    bo gladina oceanov še vedno nevarno dvignila z vsemi negativnimi posledicami,
    je posvaril.
  - Če pa cilj ne bo dosežen, bodo posledice toliko bolj katastrofalne, je še dejal
    Guterres.
  - Kot je dodal, lahko razmere popolnoma uidejo izpod nadzora, če se temperatura
    dvigne za več kot dve stopinji, pri čemer so še posebej ogrožene države, kot so
    Bangladeš, Kitajska, Indija in Nizozemska.
  - Opozoril je, da na obalnih območjih po svetu živi skoraj 900 milijonov ljudi,
    kar je približno deset odstotkov svetovnega prebivalstva. Vsi ti se bodo znašli
    v resni nevarnosti.
  - '"Nizko ležeče skupnosti in celotne države bi lahko za vedno izginile. Priča bi
    bili množičnemu izseljevanju celotnega prebivalstva v bibličnih razsežnostih,"
    je dejal.'
  - Medvladni odbor ZN-a za podnebne spremembe (IPCC) navaja, da se je morska gladina
    med letoma 1900 in 2018 dvignila za od 15 do 25 centimetrov.
  - Če se bo svet segrel "le" za dve stopinji Celzija v primerjavi s predindustrijsko
    dobo, se bo gladina do leta 2100 zvišala za 43 centimetrov.
  - Če se segreje za tri ali štiri stopinje Celzija, pa se lahko gladina morja dvigne
    za kar 84 centimetrov, navaja IPCC.
  - Po Guterresovih besedah ima Varnostni svet ključno vlogo pri reševanju uničujočih
    varnostnih izzivov, ki izhajajo iz naraščanja gladine oceanov.
  title: 'Guterres: Gladina oceanov se bo v vsakem primeru nevarno dvignila'
  keywords:
  - ZN
  - Varnostni svet
  - Antonio Guterres
  - Podnebne spremembe
  - Gladina oceanov
  - Globalno segrevanje
  id: '657916'
  n_comments: 84
  gpt_keywords:
  - generalni sekretar
  - Združeni narodi
  - Varnostni svet
  - globalno segrevanje
  - gladina oceanov
  - segrevanje ozračja
  - podnebne spremembe
  - temperature
  - morska gladina
  - medvladni odbor
  - IPCC
  - varnostni izzivi
  - naraščanje gladine oceanov
  - Varnostni svet ZN-a
  - podnebne spremembe
  - toplogredni plini
  - segrevanje planeta
  - ukrepi
  - ocene
  - ravnanje
- _id: 648eaf2276cbb05bc0599ff5
  url: https://www.rtvslo.si/zabava-in-slog/zanimivosti/linija-666-vozila-skoraj-do-pekla-vernim-poljakom-prekipelo/671884
  topics: zabava-in-slog
  authors:
  - N. H.
  date: '2023-06-15T11:35:18'
  figures:
  - caption: Sporni avtobus, ki pelje do poljskega letovišča.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/06/15/66091604.jpg
    source: Reuters
  lead: Priljubljeno avtobusno linijo 666, ki po popolnem naključju vozi v poljsko
    letoviško mesto Hel (Hell – pekel), bodo zaradi protestov vernikov spremenili
    v linijo 669. Preprosta rešitev je po mnenju mnogih uničila odlično turistično
    priložnost.
  mention:
  - Iron Maiden
  - Marcin Szwaczyk
  - Krzystof Nadolski,
  paragraphs:
  - Pot do peščenih plaž polotoka Hel v Gdanskem zalivu je ravno zaradi asociacije
    na uspešnici Iron Maiden (The Number of The Beast) in AC/DC (Highway to Hell)
    med turisti še posebej priljubljena. Tistim najvernejšim Poljakom pa povezava
    med gospodarjem pekla in njihovimi kraji ni niti malo smešna. Po mnenju številnih
    linija namreč pomaga pri širjenju satanizma.
  - V Svetem pismu je namreč število 666 interpretirano kot število zveri, končna
    postaja avtobusa na tej liniji pa je le za eno črko L oddaljena od pekla. Po vrsti
    pritožb je bilo podjetje PSK Gdynia prisiljeno v spremembo. Odločili so se, da
    zadnjo šestico obrnejo na glavo, do kraja Hel bo tako od 24. junija naprej vozila
    linija 669.
  - Oblikovalec podjetja PSK Gdynia, Marcin Szwaczyk, je za portal Trojmiasto povedal,
    da je sprememba avtobusne linije preprosta in še najmanj sporna rešitev. Sicer
    je poteza prevozniškega podjetja na družabnih omrežjih sprožila kar nekaj negodovanja,
    saj naj bi sprememba škodila turizmu.
  - 'Eden izmed kritikov, Krzystof Nadolski, je na Twitterju zapisal, da je bilo naključje
    odlično in brezplačno oglaševalsko sredstvo: "Številni turisti so se odločili,
    da namesto z veliko hitrejšim vlakom v Hel potujejo z avtobusom, ravno zaradi
    te povezave."'
  title: Linija 666 vozila skoraj do pekla, vernim Poljakom prekipelo
  keywords:
  - Hel
  - Avtobus
  - Linija 666
  gpt_keywords:
  - avtobus
  - linija
  - protest
  - turizem
  - pekel
  - asociacija
  - veren
  - Poljska
  - satanizem
  - število 666
  - Sveti pismu
  - končna postaja
  - sprememba
  - družabna omrežja
  - negodovanje
  - turisti
  - naključje
  - oglaševanje
  - hitrost
  - vlak
  id: '671884'
  n_comments: 52
- _id: 6748698c9c0b31ecbf5db0d5
  url: https://www.rtvslo.si/zabava-in-slog/popkultura/druzabno/praznicne-luci-ze-zasijale-v-ljubljanski-zimski-vasici-iz-legokock/728883
  topics: zabava-in-slog
  authors:
  - Ž. E. Č.
  date: '2024-11-28T12:32:25'
  figures:
  - caption: Še pred prižigom lučk v Ljubljani so te zasvetile v legodeželi.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/11/28/66308255.jpg
    source: BoBo
  - caption: Iz kock sta upodobljeni tudi Plečnikova cerkev in kolesarska dirka na
      Vršič.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/11/28/66308270.jpg
    source: BoBo
  id: '728883'
  keywords:
  - razstava
  - legokocke
  - lučke
  - prazniki
  lead: Na Čopovi ulici 14 v Ljubljani so prižgali praznične luči v Legovi zimski
    vasici. Ta je del razstave iz več kot milijon legokock, ki bo vsak dan med 10.
    in 18. uro na ogled do 5. januarja 2025.
  mention:
  - Ledeno kraljestvo
  - Vojna zvezd
  - van Gogha
  - Vedrana Šubica
  paragraphs:
  - Na ljubljanski Čopovi ulici 14 se je v galeriji, kjer si je še pred kratkim bilo
    mogoče ogledati dela Banksyja, odprla Lego razstava, ki jo sestavlja več kot milijon
    legokock.
  - Tam je poleg gusarjev, trolov, vesoljskih ladij, gradov, dinozavrov, vulkanov
    in risanih junakov, kot so Elza iz filma Ledeno kraljestvo (Frozen), Snoopy in
    Pikaču, mogoče videti tudi like iz franšize Vojna zvezd, Zvezdno noč van Gogha
    in Warholovo Marilyn Monroe ter podvodno kraljestvo Piratov s Karibov. Iz kock
    sta upodobljeni tudi Plečnikova cerkev in kolesarska dirka na Vršič.
  - Del dvonadstropne razstave, ki bo do 5. januarja 2025 odprta vsak dan med 10.
    in 18. uro, je tudi zimska vasica z Božičkovimi sanmi in jeleni, kjer so že prižgali
    praznične lučke.
  - Po besedah Vedrana Šubica, ki je avtor večine stvaritev, je to največja razstava
    legokock v Sloveniji. S štirimi kolegi so po poročanju Dnevnika stvaritve pripravljali
    več kot dve leti, da so vse postavili, je trajalo kar teden dni.
  title: Praznične luči že zasijale v ljubljanski zimski vasici iz legokock
  n_comments: 2
- _id: 64970c4ee889f5d4f063fbfe
  url: https://www.rtvslo.si/svet/umrli-vsi-potniki-s-podmornice-titan-vzrok-nesrece-katastrofalna-implozija/672781
  topics: svet
  authors:
  - K. T.
  date: '2023-06-22T19:48:24'
  figures:
  - caption: 'Foto: Reuters'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/06/22/66093981.jpg
    source: ''
  - caption: S podmornico so si premožni ljudje lahko ogledali razbitine Titanika
      3800 metrov pod morsko gladino.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/06/22/66093993.jpg
    source: Reuters
  lead: Podjetje OceanGate, ki je organiziralo potope s podmornico Titan do razbitin
    ladje Titanik, je sporočilo, da je vseh pet potnikov s podmornice, ki so jo iskali
    od nedelje, umrlo. Predtem so v morju našli tudi razbitine plovila.
  mention:
  - Hamish Harding
  - Paul-Henri Nargeolet
  - 'John Mauger, '
  - Dale Mole
  - ' David Mearns,'
  paragraphs:
  - 'Podjetje je v izjavi sporočilo: "Izvršni direktor našega podjetja Stockton Rush,
    Šahzada Davud in njegov sin Sulejman, Hamish Harding ter Paul-Henri Nargeolet
    so žal umrli. Ti ljudje so bili pravi raziskovalci, ki so imeli pravi pustolovski
    duh in veliko strast do raziskovanja in zaščite svetovnih oceanov. Žalujemo za
    izgubljenimi življenji." Ob tem so izrekli sožalje svojcem umrlih.'
  - Ameriška obalna straža je nato sporočila, da so ostanke plovila s podvodnim daljinsko
    vodenim plovilom našli okoli 500 metrov od razbitin ladje Titanik na morskem dnu.
    Kot je dejal kontraadmiral John Mauger, je bil vzrok nesreče katastrofalna izguba
    pritiska in posledično implozija plovila.
  - Podvodni roboti bodo ostali pod vodo, da končajo preiskavo, so dodali. "Na prizorišču
    so trenutno medicinsko osebje in drugi tehniki, v naslednjih 24 urah pa bomo začeli
    demobilizacijo osebja in plovil s prizorišča," je še dodal Mauger. Kdaj se je
    zgodila implozija podmornice, še ne morejo oceniti. Dodali so, da za zdaj ni videti,
    da bi bili podvodni zvoki, ki so jih zaznavali, kakor koli povezani z iskanjem
    Titana.
  - Strokovnjaki so že dlje časa opozarjali, da bi lahko ogromen pritisk pod vodo
    povzročil implozijo plovila. Kot je pojasnil Dale Mole, nekdanji zdravnik ameriške
    mornarice, je bila v tem primeru smrt za potnike na krovu Titana takojšnja. "Čeprav
    bi bil smrten izid tragičen, bi bilo za posadko huje, če bi obtičali v plovilu.
    Lahko si samo predstavljate, kako bi bilo v mrazu in s pomanjkanjem kisika. Če
    jih že ne moremo dobiti nazaj, je to najboljši možni scenarij," je dodal še pred
    uradno potrditvijo smrti petih potnikov podmornice Titan.
  - Predtem je podvodno daljinsko vodeno vozilo v bližini ostankov ladje Titanik v
    Atlantskem oceanu odkrilo razbitine. Prijatelj potnikov na Titanu je potrdil,
    da gre za ostanke od nedelje pogrešane podmornice.
  - Novico je sporočil strokovnjak za potapljanje David Mearns, ki je dejal, da sta
    med razbitinami "pristajalni okvir in zadnji pokrov s podmornice". Kot je povedal
    za BBC, mu je to informacijo dal predsednik Explorer Cluba, ki je na zvezi z reševalno
    ekipo.
  - V sredo zvečer so ameriškim reševalcem na pomoč prišli tudi kanadski, tehnično
    opremo za iskanje so z letalom poslali tudi iz Združenega kraljestva, z opremo
    je pomagala tudi francoska raziskovalna ladja.
  - Iskanje podmornice se je začelo v nedeljo zvečer, ko so izgubili stik s posadko.
    Titan je imel za 96 ur zalog kisika, torej do danes zjutraj. Za krmilom je bil
    Stockton Rush, izvršni direktor podjetja OceanGate, ki je organiziralo odpravo,
    drugi potniki pa so bili 58-letni britanski pilot in poslovnež Hamish Harding,
    48-letni pakistansko-britanski poslovnež Šahzada Davud in njegov 19-letni sin
    Suleman ter 77-letni francoski raziskovalec Paul-Henry Nargeolet, ki velja za
    vodilnega strokovnjaka za Titanik. Ogled razbitin Titanika, ki stane 250.000 dolarjev
    (okoli 228.000 evrov) na posameznika, bi moral trajati dve uri.
  title: Umrli vsi potniki s podmornice Titan. Vzrok nesreče "katastrofalna implozija".
  keywords:
  - Titan
  - Titanik
  - podmornica
  id: '672781'
  n_comments: 78
  gpt_keywords:
  - podjetje
  - OceanGate
  - Titanik
  - podmornica
  - potniki
  - Stockton Rush
  - Šahzada Davud
  - Sulejman
  - Hamish Harding
  - Paul-Henri Nargeolet
  - razbitine
  - morje
  - izjava
  - direktor
  - pustolovski duh
  - ocean
  - življenja
  - izguba
  - Ameriška obalna straža
  - ostanke
  - nesreča
  - pritisk
  - implozija
  - roboti
  - medicinsko osebje
  - tehniki
  - preiskava
  - zvoki
  - strokovnjaki
  - posadka
  - kisik
  - potrditev
  - podvodno daljinsko vodeno vozilo
  - Atlantski ocean.
- _id: 679ec3d0b1535a5c11d1c37d
  url: https://www.rtvslo.si/sport/kosarka/jadranska-liga/cibona-v-podaljsku-strla-krko-zmaga-olimpije-v-splitu/735247
  topics: sport
  authors:
  - A. G.
  date: '2025-02-01T17:00:27'
  figures:
  - caption: Aleksej Nikolić je zadel štiri trojke.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/02/01/66406126.jpg
    source: Liga ABA/Ivica Cavka
  - caption: Tayler Persons in soigralci so odpovedali v ključnih trenutkih.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/02/01/66406109.jpg
    source: Liga ABA/Drago Perko
  id: '735247'
  keywords:
  - Liga Aba
  - Filip Bundović
  - Jan Špan
  lead: Naporen teden so košarkarji Cedevite Olimpije končali v osrčju Dalmacije,
    kjer so v 19. krogu Lige ABA premagali Split (69:75). Krka je po podaljšku izgubila
    proti Ciboni z 92:97.
  mention:
  - '19. krog:'
  - CEDEVITA OLIMPIJA
  - 'Ob 18.00:'
  - 'Ob 20.00:'
  paragraphs:
  - Olimpija, ki je do zadnje minute "grozila" odlični Valencii, je imela tudi v Splitu
    precej dela.
  - V uvodu so bili zmaji boljši, dobili prvo četrtino za osem (15:23) in imeli v
    nadaljevanju tudi že +10, a so se domači vztrajno vračali. Ob polčasu so tako
    zaostajali le za točko (34:35).
  - Tudi ob koncu tretje četrtine je gostom šele trojka Devanteja Jonesa ob sireni
    zagotovila nekoliko večjo prednost (49:54).
  - Splitčani so bili v zadnjih minutah blizu, vendar ne dovolj, da bi še lahko poskrbeli
    za preobrat. Po protinapadu in košu J. R. Stewarta za 66:72 pa je bilo srečanje
    odločen.
  - Pri Ljubljančanih je Stewart končal pri 14 točkah, po 12 sta jih dodala Jones
    in Aleksej Nikolić.
  - Mitrović razočaran nad rezervisti “ Vsaka tekma je pomembna in vsaka zmaga je
    pomembna. To sem igralcem povedal že pred tekmo. V tej sezoni smo že videli, kaj
    se zgodi, ko nasprotnik v Split pride preveč sproščen. Tudi mi smo prišli do trenutka,
    ko igralci s klopi ob vstopu v igro niso izkoristili svoje priložnosti, kar je
    po mojem mnenju najslabši del tekme v Splitu. Klop ni zaigrala z željo in ji ni
    uspelo nadomestiti manjkajoče energije, zato gre posebna zahvala D. J. Stewartu
    in Jaki Blažiču, ki sta kljub slabemu počutju dobro odigrala tekmo, ” je povedal
    trener Zvezdan Mitrović.
  - V sredo pomembno gostovanje v Hamburgu Zdaj se bo vsa osredotočenost ljubljanske
    zasedbe preusmerila na obračun v sredo v Hamburgu. V boju za boljšo razvrstitev
    na lestvici skupine B pred začetkom končnice Evropskega pokala zmaga prinaša končno
    tretje mesto v rednem delu sezone in s tem prednost domačega igrišča v osmini
    finala. Na domači parket se bodo Zmaj vrnili prihodnjo soboto, ko v Tivoli prihaja
    Igokea.
  - Bundović v podaljšku odločil v Novem mestu Krka je zamudila lepo priložnost, da
    pred 800 gledalci v dvorani Leona Štuklja naredi ključen korak do obstanka v Ligi
    ABA. Na izjemno pomembni tekmi za obstanek je Cibona končala niz desetih porazov.
  - Novomeščani so zelo slabo začeli tekmo, prvo četrtino so izgubili s 14:28. Do
    odmora so znižali na 42:48.
  - Na začetku zadnje četrtine je imela Cibona 12 točk naskoka po trojki Petra Joka
    (57:69). Gostje nato pet minut niso dosegli niti točke. Krka je z delnim izidom
    13:0 prevzela vodstvo po košu Taylerja Persona (70:69).
  - V napeti končnici rednega dela sta imeli obe ekipi priložnost za zmago. Jan Špan
    in Tibor Mirtić sta zgrešila trojki za gostitelje.
  - V podaljšku je povedla Krka z 88:85 po košu Tiborja Mirtiča. To je bila sploh
    najvišja prednost domačih, a je sledila serija Cibone z delnim izidom 8:0. Center
    Filip Bundović je bil junak v podaljšku, ko je dosegel devet točk. Zadel je trojko
    in še šest prostih metov.
  - '19. krog: SPLIT – CEDEVITA OLIMPIJA 69:75 (15:23, 19:12, 15:19, 20:21) 500; Shorter
    22 (6/11 iz igre, 2/4 za tri) in 8 skokov, Kučić 13, Ljubičić 12, Tišma 8, Vuko
    5, Jordano in Kapusta po 4, Vraneš 1; Stewart 14 (4/5 za dve, 1/3 za tri), Robinson
    in Nikolić (4/7 za tri) po 12, Beringer 11, Lemar 8, Jones 5, Blažič in Gnjidić
    po 4, Radović in Prepelič po 2, Glas 1.'
  - KRKA – CIBONA * 92:97 (14:28, 28:20, 16:18, 26:17) 800; Špan (2/4 za dve, 5/17
    za tri) in Mirtič (9/11 za dve) po 22, Cerkvenik 14, Čebašek, Persons in Jurković
    po 9, Skeens 4 in 10 skokov, Smrekar 2, Klobučar 1; Bundović 22 (2/4 za dve, 3/6
    za tri, prosti meti 9/10), Smajlagić 17 (4/9 za tri), Bart 16, Ročak 13, Jok 12,
    Katanović in Rikić po 6, Radovčić 5. * – po podaljšku
  - MORNAR – MEGA 83:113
  - FMP – SPARTAK SUBOTICA 89:88
  - BUDUĆNOST – ZADAR 84:77
  - 'Nedelja ob 15.00: DUBAJ v BORAC'
  - 'Ob 18.00: IGOKEA – CRVENA ZVEZDA'
  - 'Ob 20.00: PARTIZAN – SC DERBY'
  title: Cibona v podaljšku strla Krko, zmaga Olimpije v Splitu
  n_comments: 22
- _id: 663186395acc7338a27055e3
  url: https://www.rtvslo.si/svet/evropa/pred-kanarskimi-otoki-se-je-prevrnil-coln-s-prebezniki-iz-senegala-umrlo-naj-bi-okoli-50-ljudi/706835
  topics: svet
  authors:
  - A. P. J.
  date: '2024-04-30T15:39:23'
  figures:
  - caption: Helikopter je devet rešenih prebežnikov pripeljal na Tenerife.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/04/30/66179237.jpg
    source: EPA
  keywords:
  - Kanarski otoki
  - prebežnik
  - Senegal
  - nesreča
  lead: Človekoljubne organizacije so sporočile, da je v brodolomu čolna, ki je potonil
    okoli 90 kilometrov južno od Kanarskih otokov, najverjetneje umrlo najmanj 50
    prebežnikov iz Senegala.
  mention: []
  paragraphs:
  - Prebežniki so se odpravili na izredno nevarno pot z zahoda Afrike v Evropo, ko
    se je njihov leseni čoln pred obalo otoka El Hierro, ki spada pod Kanarske otoke,
    prevrnil.
  - Tovorna ladja, ki je bila v bližini, je poklicala špansko reševalno službo, ki
    je s svojega središča na Tenerifu proti kraju nesreče poslala hitri čoln in helikopter.
    Uspeli so rešiti devet ljudi, ki so se obdržali na potapljajočem se čolnu. Drugih
    ljudi niso videli.
  - Na čolnu je bilo po njihovih podatkih okoli 60 ljudi. Plovilo je iz senegalskega
    mesta Mbour izplulo pred devetimi dnevi, poroča Guardian.
  - Gre za zelo nevarno prebežniško pot, na kateri so nesreče pogoste. Ena najhujših
    se je zgodila oktobra leta 2020, ko je v brodolomu kmalu po izplutju iz istega
    senegalskega mesta umrlo 140 ljudi.
  - Neka nevladna organizacija je nedavno ocenila, da je samo letos na tej poti, katere
    cilj je obala Kanarskih otokov, umrlo 6618 ljudi, med njimi 384 otrok, kar pomeni
    v povprečju kar 18 smrti na dan.
  - Po podatkih španskih oblasti pa je na njihove obale med 1. januarjem in 15. aprilom
    letos prišlo več kot 16.6000 prebežnikov, kar je za več kot 11.000 več kot v enakem
    obdobju lani. Velika večina prebežnikov, ki je v državo prišla po morju, se je
    izkrcala na Kanarskih otokih – kar 14.030.
  - Na tisoče ljudi iz podsaharske Afrike beži iz domovine zaradi spopadov, revščine
    in ekonomske nestabilnosti.
  title: Pred Kanarskimi otoki se je prevrnil čoln s prebežniki iz Senegala. Umrlo
    naj bi okoli 50 ljudi.
  n_comments: 5
  gpt_keywords:
  - Človekoljubne organizacije
  - brodolom
  - čoln
  - prebežniki
  - Senegal
  - Kanarski otoki
  - potovanje
  - reševalna služba
  - Tenerife
  - Mbour
  - nevarnost
  - nesreče
  - nevladna organizacija
  - smrt
  - prebežniki
  - španske oblasti
  - migrantska pot
  - afriški begunci
  - spopadi
  - revščina
  id: '706835'
- _id: 672579ca1d1d0d6a1c2e8f41
  url: https://www.rtvslo.si/svet/preberite-tudi/v-franciji-vec-ranjenih-med-obracunom-dveh-tolp/726147
  topics: svet
  date: '2024-11-01T20:32:44'
  figures: []
  id: '726147'
  keywords:
  - Bruno Retailleau
  - Preprodaja drog
  - Obračun tolp
  - Ranjeni
  - Francija
  lead: Na zahodu Francije je v kraju Poitiers izbruhnil večji spor med dvema tolpama,
    ki se je v četrtek začel s streljanjem, nato pa sprevrgel v množični pretep z
    več sto ljudmi. V nasilju je bilo ranjenih najmanj pet ljudi, poročajo tuje tiskovne
    agencije.
  mention: []
  paragraphs:
  - V pretepu med tolpama, ki preprodajata mamila, je bilo udeleženih od 400 do 600
    ljudi, je sporočil francoski notranji minister Bruno Retailleau. Nasilneži so
    imeli pri sebi različno orožje.
  - Pet udeležencev je bilo poškodovanih, od tega nekaj huje. Med njimi je bil tudi
    15-letnik, ki je zaradi hudih poškodb glave v smrtni nevarnosti.
  title: V Franciji več ranjenih med obračunom dveh tolp
  n_comments: 3
- _id: 6722d6c5d22b4f9724b00975
  url: https://www.rtvslo.si/svet/preberite-tudi/eksplozija-v-mehiski-jeklarni-zahtevala-12-zivljenj/726015
  topics: svet
  date: '2024-10-30T21:23:31'
  figures: []
  id: '726015'
  keywords:
  - Mehika
  - tovarna
  - eksplozija
  lead: V jeklarni v mehiški zvezni državi Tlaxcala je odjeknila eksplozija, v kateri
    je umrlo 12 delavcev, še en pa je bil huje poškodovan, je sporočila tamkajšnja
    civilna zaščita.
  mention: []
  paragraphs:
  - '"Žal je umrlo 12 delavcev, še en pa je bil ranjen in je hospitaliziran," je za
    televizijsko mrežo Televisia povedal vodja civilne zaščite v Tlaxcali. Dodal je,
    da je eksplozija odjeknila okoli 3. ure po krajevnem oz. okoli 10. ure po srednjeevropskem
    času v kompleksu Aceros Simec.'
  - Po njegovih besedah je eksplozije odjeknila po tem, ko je jeklo prišlo v stik
    z vodo, čeprav natančnega zaporedja dogodkov pristojni še niso ugotovili. Guvernerka
    Tlaxcale Lorena Cuellar je na družbenih omrežjih svojcem žrtev izrazila sožalje
    in napovedala, da se bo z njimi srečala, poroča francoska tiskovna agencija AFP.
  title: Eksplozija v mehiški jeklarni zahtevala 12 življenj
  n_comments: 0
- _id: 68e7c784261922be305148a4
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/ustavna-komisija-podprla-zacetek-postopka-za-spremembe-glede-objave-predpisov-v-uradnem-listu/757236
  topics: slovenija
  authors:
  - M. Z.
  date: '2025-09-11T10:29:23'
  figures:
  - caption: Po zeleni luči ustavne komisije bo zdaj strokovna skupina pripravila
      mnenje s predlogom stališča o osnutku ustavnega zakona.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2021/12/21/65949756.jpg
    source: BoBo
  id: '757236'
  keywords:
  - ustavna komisija
  - ustava
  - objava predpisov
  - sprememba
  lead: Ustavna komisija je podprla predlog za začetek postopka za spremembo ureditve
    objave predpisov, po kateri bi morali biti tudi vsi akti lokalnih skupnosti objavljeni
    v uradnem listu. Tudi strokovna komisija meni, da je predlog utemeljen.
  mention:
  - Jure Trbič
  - Igor Kaučič
  - Luka Ivanič
  - Mirko Pečarič
  - Janja Sluga
  - Jožef Horvat
  paragraphs:
  - Vladni predlog za začetek postopka spremembe 154. člena ustave z osnutkom ustavnega
    zakona jasneje določa nabor pravnih aktov, ki morajo biti objavljeni v uradnem
    listu. Omenjeni člen ustave določa obveznost objave državnih predpisov v državnem
    uradnem listu in predpisov lokalnih skupnosti v uradnem glasilu, predlagana sprememba
    ustave pa prinaša centralizirano objavljanje predpisov, tudi obveznost objave
    predpisov lokalnih skupnosti v državnem uradnem listu, je na aprilski seji komisije
    pojasnil državni sekretar na ministrstvu za javno upravo Jure Trbič.
  - Predlagana sprememba bi po oceni vlade med drugim pripomogla k večji preglednosti
    pravnih aktov in povečala pravno varnost v Sloveniji. Ustavna komisija je aprila
    ustanovila strokovno skupino, ki je pripravila mnenje o predlogu. Kot je na današnji
    seji pojasnil koordinator strokovne skupine Igor Kaučič, sta člana komisije Luka
    Ivanič in Mirko Pečarič predlog podprla in predlagata, da se začne postopek za
    spremembo ustave. Menita, da je predlog utemeljen in krepi načelo pravne države,
    hkrati pa ne ogroža načela avtonomije občin.
  - Kot sta zapisala v mnenju, je namreč zdajšnji zapis v 154. členu ustave, ki izrecno
    in nedvoumno razlikuje med objavljanjem državnih in lokalnih predpisov, preveč
    podroben. Zato zapira možnost, da gre prej za zakonsko kot ustavno materijo.
  - Kot je pojasnil Kaučič, so bila mnenja znotraj stroke različna, pojavljali so
    se tudi pomisleki glede posegov v avtonomijo občin. A se je stroka poenotila,
    da gre bolj kot za ustavno za zakonsko materijo. Kaučič tako predlaga zapis v
    ustavi, da se predpisi objavijo v uradnem glasilu, ki ga določa zakon. Lahko pa
    bi težavo odpravili tudi tako, da bi drugi odstavek 154. člena črtali in področje
    z ustavnega prenesli na zakonsko urejanje.
  - Člani komisije so predlog, da se začne ustavnorevizijski postopek, podprli z desetimi
    glasovi za in nobenim proti. Vrazpravi so se oglašali le poslanci Svobode, ki
    predlog podpirajo. Kot je dejala Janja Sluga, bi s tem dobili ažuren, sistematičen,
    enostavno dostopen in pregleden sistem, kjer bi državljani lahko našli predpise.
    V Svobodi se tudi zavzemajo, da bi zakonsko določili, da so objave predpisov v
    uradnem listu brezplačne.
  - Predlogu nihče od članov komisije ni nasprotoval, so pa v SDS-u na prejšnji seji
    menili, da ni ustrezen, med drugim so poudarili, da bo večina ljudi informacije,
    ki se nanašajo na lokalno okolje, iskala na spletni strani vsake občine. Potem
    ko je komisija podprla predlog za začetek ustavnorevizijskega postopka, je njen
    predsednik Jožef Horvat strokovno skupino prosil, da v mesecu dni posreduje mnenje
    s predlogom stališča o osnutku ustavnega zakona.
  - Kot je poročal Radio Slovenija v združenju občin in skupnosti občin predlogu sicer
    niso naklonjeni. Skrbijo jih zlasti dodatni stroški, ki bi jih imele občine zaradi
    objave predpisov v uradnem listu.
  title: Ustavna komisija podprla začetek postopka za spremembe glede objave predpisov
    v uradnem listu
- _id: 680044bddf966cdab5103433
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/napovedujemo/ob-50-letnici-univerze-v-mariboru-razstava-del-dusana-zidarja/742993
  topics: kultura
  date: '2025-04-16T15:52:15'
  figures: []
  id: '742993'
  keywords:
  - Likovna umetnost
  - Razstava
  - Dušan Zidar
  - Univerza v Mariboru
  lead: V okviru praznovanja 50-letnice Univerze v Mariboru je od 16. aprila na rektoratu
    na ogled razstava del akademskega kiparja in profesorja Dušana Zidarja z oddelka
    za likovno umetnost pedagoške fakultete.
  mention: []
  paragraphs:
  - Postavitev v Dvorani Borisa Podrecce je del serije vizualnega dnevnika Zaloga-
    Belvedere z umetnikove kulturne rezidence lani na Dunaju. " Osebna izkušnja premika
    v novo okolje je sprožila razmislek o migriranju ter o oskrbi in preskrbi v sodobni
    družbi. V nastalih podobah spoj preteklosti in sedanjosti prikazuje, ne kot zlitje
    enega z drugim, temveč kot razteg enega čez drugega – kot prikaz antropocentrične
    predoziranosti, ki se izraža skozi različne kombinacije perspektiv, pomenov in
    prostor-čas razsežnosti. Pri tem imajo posebno vlogo tudi neposredni komentarji
    oziroma ironični kontrapunkti, ki podobe dodatno izpostavljajo in artikulirajo
    kritično tematiko dnevnika," o razstavi sporočajo z univerze.
  - Dušan Zidar, rojen leta 1962 v Ljubljani, je končal študij kiparstva na Akademiji
    za likovno umetnost v Ljubljani, kjer je opravil tudi podiplomski študij. Pri
    svojem delu uporablja različne medije, vključno s kiparstvom, risbo, hrupom in
    multidisciplinarno umetnostjo. Imel je številne samostojne in skupinske razstave
    v Sloveniji in tujini.
  - Od leta 2000 je zaposlen kot profesor na oddelku za likovno umetnost na Pedagoški
    fakulteti Univerze v Mariboru.
  - Razstava je del umetniškega programa ob 50-letnici univerze, ki je s 17 fakultetami
    v osmih krajih, Univerzitetno knjižnico Maribor in Študentskimi domovi druga največja
    in druga najstarejša univerza v Sloveniji. Praznovanje jubileja poteka vse leto
    z različnimi dogodki. Prihodnji teden se bodo s še enim koncertom predstavili
    študenti oddelka za glasbo pedagoške fakultete.
  title: Ob 50-letnici Univerze v Mariboru razstava del Dušana Zidarja
- _id: 65726ab30254f76cfe2ab0ce
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/film-in-tv/umrl-je-legendarni-producent-norman-lear-ki-je-spremenil-podobo-humoristicne-nanizanke/690767
  topics: kultura
  authors:
  - A. J.
  date: '2023-12-06T18:12:43'
  figures:
  - caption: Norman Lear (1922–2023).
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/06/66139877.jpg
    source: Reuters
  - caption: Lear je umrl v družinskem krogu. "Vse življenje se je čudil svetu okrog
      sebe," so svojci zapisali v izjavo za javnost. "Vsako jutro je bil navdušen
      nad skodelico kave, nad silhueto drevesa pred svojim oknom, nad takti čudovite
      glasbe. Ampak ljudje so bili tisti, ki so njegov um in njegovo srce ohranjali
      večno mlada."
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/06/66139874.jpg
    source: AP
  lead: 'Umrl je sloviti televizijski scenarist in producent Norman Lear, avtor serij,
    kot sta bili All in the Family in Sanford and Son; v žanr situacijske komedije
    je vključil politično noto in komentarje družbe. Star je bil 101 leto. '
  mention:
  - The Jeffersons
  - Good Times
  - Archie Bunker
  - The Jeffersons
  - Good Times
  - ' Rob Reiner'
  - George Clooney
  paragraphs:
  - Norman Lear je podobo ameriške televizije krojil v sedemdesetih in zgodnjih osemdesetih
    letih prejšnjega stoletja; znan je bil po serijah, ki so žanr humoristične nanizanke
    povezale s problematikami in težavami "resničnega sveta". Serija The Jeffersons
    je denimo popisovala ovire na karierni poti članov temnopolte družine; druga temnopolta
    družina, tista v seriji Good Times, se je spopadala z revščino in diskriminacijo.
    Protagonistka serije Maude je bila feministka brez dlake na jeziku, naslovna junakinja
    v seriji Mary Hartman, Mary Hartman pa se je spopadala s številnimi težavami tistega
    časa (in z lastno nevrotičnostjo).
  - '"Če si se v šestdesetih ozrl po televizijski pokrajini, je bila največja težava,
    ki je lahko doletela družino, to, da ''je mama opraskala avto in mora zdaj preprečiti,
    da bi oče to izvedel''. Ali pa: šef prihaja na večerjo, njej pa se je prismodila
    pečenka. Implicitno sporočilo vseh teh serij je bilo, da sploh nimamo resničnih
    težav, " je Lear razmišljal v intervjuju za The New York Times leta 2012.'
  - Archie Bunker, zoprni ameriški Slehernik Največji dosežek v njegovi karieri je
    bila nanizanka All in the Family oz. njen glavni lik Archie Bunker, ki se je razrasel
    v ikono ameriške televizije. Archie, ki ga je upodabljal Carroll O’Connor, je
    bil jezen, predsodkov poln možak, ki je kar naprej rentačil nad etničnimi manjšinami
    (in svojimi družinskimi člani) – a je bil zaradi svojega zmedenega načina govorjenja
    in entuziazma gledalcem tudi pri srcu. Archie je imel zelo močna mnenja o "subverzivcih",
    zajedavcih socialne podpore in "materah Terezah", enako rad pa je zmerjal svojo
    "avšasto" ženo, "cmerasto" hčerko in "butastega Poljaka", s katerim je bila ta
    poročena. Vse te izjave so bile za televizijo tistega časa škandalozne in več
    kritikov je serijo raztrgalo – a pri občinstvu se je izkazala za uspešnico.
  - '"Nikoli nisem spoznal človeka s predsodki, na katerem ne bi bilo tudi česa prisrčnega,"
    je na to temo nekoč dejal Lear, ki je lik delno oblikoval po svojem očetu.'
  - Serija All in the Family je bila na sporedu od leta 1971 pa vse do 1979 in večino
    tega časa preživela na vrhu lestvic gledanosti. Njen glavni dosežek je bil, da
    je vzpostavila format TV-komedije, ki je v humor vpletla politične in družbene
    problematike ter druga resna vprašanja. Isto idejo sta nadgrajevali tudi seriji,
    zgrajeni okrog posameznih likov iz All in the Family, Maude in The Jeffersons.
  - Med Learove uspešnejše projekte lahko štejemo še serije Sanford and Son (1972–1977),
    One Day at a Time (1975–84) o materi samohranilki z dvema najstniškima hčerkama
    in Good Times o materi, ki je svojo družino vzgajala v revni soseski.
  - Bil je tudi izvršni producent filmskih klasik, kot sta The Princess Bride in Fried
    Green Tomatoes, za scenarij filma Divorce American Style pa je bil nominiran za
    oskarja.
  - Lear je bil dejaven še dolgo po devetdesetem rojstnem dnevu, med drugim s podkastom
    All of the Above with Norman Lear. Vse življenje je bil dejaven podpornik različnih
    liberalnih kampanj in pobud; ustanovil je tudi zagovorniško skupino People for
    the American Way.
  - Ob smrti so se mu poklonili številni zvezdniki, tudi Rob Reiner ("Ljubil sem ga
    z vsem srcem, bil mi je kot drugi oče") in George Clooney. "Težko se je sprijazniti
    s tem, da je Norman Lear pri 101 letu odšel prezgodaj. Svet zdravega razuma je
    izgubil svojega najglasnejšega zagovornika in naša družina je izgubila dobrega
    prijatelja," je Clooney zapisal v izjavi za javnost.
  title: Umrl je legendarni producent Norman Lear, ki je spremenil podobo humoristične
    nanizanke
  keywords:
  - Norman Lear
  - All in the Family
  - Archie Bunker
  - sitcom
  - humoristična nanizanka
  gpt_keywords:
  - televizija
  - scenarist
  - producent
  - Norman Lear
  - situacijska komedija
  - politična nota
  - humoristična nanizanka
  - družbena problematika
  - feministka
  - temnopolta družina
  - revščina
  - diskriminacija
  - intervju
  - ikona
  - etnične manjšine
  - predsodki
  - socialna podpora
  - kontroverzno
  - škandalozno.
  id: '690767'
  n_comments: 0
- _id: 67c10acba70c9c0a114fde27
  url: https://www.rtvslo.si/sport/atletika/na-dvoranskem-evropskem-prvenstvu-osem-slovencev/737925
  topics: sport
  authors:
  - A. G.
  date: '2025-02-27T21:57:00'
  figures:
  - caption: Tina Šutej je pred dvema letoma v Carigradu zaostala le za Finko Wilmo
      Murto.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/03/04/66063977.jpg
    source: Reuters
  id: '737925'
  keywords:
  - Anita Horvat
  - Tina Šutej
  - Neja Filipič
  lead: Na dvoranskem evropskem prvenstvu v Apeldoornu na Nizozemskem bo nastopilo
    osem slovenskih atletov. Tekmovanje bo potekalo od 6. do 9. marca. V slovenski
    ekipi so trije atleti in pet atletinj.
  mention: []
  paragraphs:
  - Anita Horvat in Tina Šutej sta si nastop zagotovili z izpolnjenima normama. Horvat
    je v teku na 800 metrov v francoskem Val-de-Reuilu 800 metrov pretekla v času
    2:00,92 (norma je bila 2:02,00), Šutej pa je v letošnji dvoranski sezoni s palico
    dvakrat preskočila 4,70 metra, kolikor je znašala tudi norma, najprej v Ostravi,
    potem še v Karlsruheju.
  - Obe sta pred dvema letoma v Carigradu osvojili srebrni medalji.
  - Po lestvici Svetovne atletike so se na prvenstvo na Nizozemskem uvrstili še Anej
    Čurin Prapotnik (60 m), Rok Ferlan (400 m) in Filip Jakob Demšar (60 m ovire)
    ter Maja Mihalinec Zidar (60 m), Nika Glojnarič (60 m ovire) in Neja Filipič (troskok).
  title: Na dvoranskem evropskem prvenstvu osem Slovencev
  n_comments: 0
- _id: 654e296aeedce782c98aa2f1
  url: https://www.rtvslo.si/sport/hokej/liga-nhl/kopitar-z-novim-mejnikom-kralji-doma-v-podaljsku-izgubili-s-pingvini/687652
  topics: sport
  authors:
  - To. G.
  date: '2023-11-10T06:26:21'
  figures:
  - caption: Anže Kopitar na začetku svoje 16. sezone v dresu Kraljev podira in prestavlja
      mejnike, ki le opominjajo, da bo dres s številko 11 po koncu kariere upokojen
      in dvignjen pod strop hokejske dvorane v Los Angelesu.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/10/18/66126121.jpg
    source: Reuters
  - caption: 'Grafiko zagotavljasofascore.comKopitarjeva statistika na 13. tekmi sezone:
      sedma podaja za 14. točko. En strel v okvir vrat, 1 mimo, 2 blokirana poskusa,
      po en izgubljen in ukraden plošček, buliji 11/20 (55 %) v 23 izmenah za 17:38
      igre.'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/10/66132129.jpg
    source: ''
  - caption: Crosby in Rust sta poskrbela, da je Pittsburgh z dna Vzhodne konference
      napredoval za štiri mesta, a položaj Pingvinov zavaja, saj imajo pozitivno razliko
      v golih, kar jim napoveduje nadaljni dvig navzgor. Nenazadnje so Pensi vodili
      po številu strelov v okvir vrat v ligi (35,9).
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/10/66131930.jpg
    source: Reuters
  lead: S podajo za uvodni gol Kraljev proti Pingvinom je kapetan Anže Kopitar dosegel
    1155. točko v Ligi NHL, s čimer je postal drugi najučinkovitejši hokejist v zgodovini
    Los Angelesa, ki pa je na domačem ledu v podaljšku izgubil s Pittsburghom 3:4.
  mention:
  - Anže Kopitar
  - Luca Robitailla
  - Marcel Dionne
  - Bryan Rust
  - Sidney Crosby
  - Carla Grundstroma
  - Adrian Kempe
  - Lars Eller
  - Kevin Fiala
  - NY RANGERS
  - ST. LOUIS
  - SAN JOSE
  - Wild card
  - Wild card
  paragraphs:
  - Dan po odmevni zmagi pri prvaku Vegasu, kjer je Anže Kopitar dosegel, so Kralji
    igrali na domačem ledu, pri čemer je kapetan prestopil nov mejnik. Potem ko je
    z dvema točkama v Las Vegasu na drugem mestu večne klubske lestvice ujel Luca
    Robitailla, je zdaj že zapustil družbo zdajšnjega predsednika Los Angeles Kingsov.
  - 'Pred Kopitarjem je na klubski lestvici le fantastični strelec Marcel Dionne,
    ki je med letoma 1975 in 1987 na 921 tekmah zbral kar 1307 točk za 550 golov in
    757 podaj. Robitaille je zbral 1154 točk: 557 golov in 597 podaj na 1079 tekmah
    v dresu Kraljev med letoma 1986 in 2006 (z dvema prekinitvama).'
  - A kralji gostovanj (sedem zmag na sedmih tekmah zdoma) imajo na začetku sezone
    2023/24 težave na domačem ledu, kjer so na šesti tekmi doživeli že peti poraz,
    sicer vsaj tretjega s tolažilno točko. Tokrat je v Crypto.com Areni slavil Pittsburgh
    s 4:3 v podaljšku.
  - Razmerje strelov v okvir vrat je bilo sicer kar 37:20 za Los Angeles, a kaj ko
    je drugi vratar Pheonix Copley tako prvi kot zadnji usodni gol prejel izza gola
    zaradi preslabega gibanja z vratnice na vratnico.
  - 'Junak Pingvinov je postal Bryan Rust, ki je v 4. minuti podaljška zadel kar dvakrat:
    prvi zadetek je bil razveljavljen zaradi ofsajda, zato pa je pol minute pozneje
    pravilno matiral domačo obrambo. Minuto pred tem je imel resno priložnost za zmago
    tudi Kopitar, a je njegov močni strel za las zgrešil okvir vrat.'
  - '"Nocoj nismo igrali dovolj odločno, morda zaradi dveh tekem zapovrstjo ali pa
    smo bili enostavno prepočasni. Nismo si zaslužili dveh točk," je po dvoboju dejal
    trener Kraljev Todd McLellan, ki je še obrazložil: "So številka ena pri sodniških
    metih, mi pa smo si privoščili šest, sedem prepovedanih dolgih strelov. Ponavadi
    smo pri prenosu ploščka iz svoje tretjine bolj zbrani, po drugih 20 minutah pa
    smo imeli zaradi tega že deset igralcev z več kot minuto dolgimi izmenami."'
  - Kapetan Pingvinov Sidney Crosby je z mojstrovino okoli gola v 8. minuti poskrbel
    za vodstvo gostov. Odgovoril mu je domači kapetan, ki je v 15. minuti zrežiral
    izenačenje, ko je prestregel plošček in od ograde kot na pladnju podal do Carla
    Grundstroma. Švedski večer je v 30. minuti nadaljeval Adrian Kempe, ki je kot
    ostrostrelec premagal rojaka Magnusa Hellberga v vratih Pensov. Kralji so se razleteli,
    streljali, prišli do igralca več, a sledila je hladna prha. Ob igralcu manj je
    izenačil Danec Lars Eller.
  - 'Le 37 sekund zadnje tretjine je Pittsburgh potreboval za novo vodstvo: Crosby
    je z imenitno podajo našel Jacka Guentzla za 3:2. Iz le 15 strelov je bil drugi
    vratar LAK-a Copley premagan že tretjič ...'
  - Če so Kralji zapravili številčno premoč ob izključitvi Crosbyja, pa je razpoloženi
    Hellberg vendarle kapituliral v 47. minuti, ko je s tretjim strelom v treh sekundah
    pot v mrežo le našel Kevin Fiala. Švicar se je tako na najboljši način odkupil
    za podarjeni plošček Ellerju ob koncu 2. tretjine.
  - Los Angeles v soboto čaka sedma domača tekma, ko bodo ob 4.30 po slovenskem času
    v nedeljo gostili Philadelphio. Takrat bo v vratih zagotovo Cam Talbot, s katerim
    Kingsi tudi nizajo zmage v gosteh.
  - Na preostalih četrtkovih tekmah izstopa nova zmaga vodilnega Bostona, ki je brez
    težav premagal NY Islanders s 5:2. V derbiju dna lige je San Jose porazil Edmonton
    s 3:2, s čimer se pritisk na vodstvo Oilersov še stopnjuje, da prebudijo in nekaj
    spremenijo pri ekipi.
  - LOS ANGELES – PITTSBURGH 3:4 (1:1, 1:1, 1:1) - v podaljšku Grundstrom 15. (podaja
    Kopitar), Kempe 30., Fiala 47.; Crosby 8., Eller 39., Guentzel 41., Rust 64.
  - BOSTON – NY ISLANDERS 5:2 OTTAWA – VANCOUVER 2:5 DETROIT – MONTREAL * 2:3 - v
    podaljšku TAMPA BAY – CHICAGO 3:5 NY RANGERS – MINNESOTA 4:1
  - COLUMBUS – DALLAS 2:5 ST. LOUIS – ARIZONA 2:1 COLORADO – SEATTLE 3:4 NASHVILLE
    – WINNIPEG 3:6 SAN JOSE – EDMONTON 3:2
  - TEKME 10. NOVEMBRA BUFFALO – MINNESOTA FLORIDA – CAROLINA NEW JERSEY – WASHINGTON
    TORONTO – CALGARY ANAHEIM – PHILADELPHIA VEGAS – SAN JOSE
  - Atlantska
  - Metropolitanska
  - Wild card
  - Centralna
  - Pacifiška
  - Wild card
  title: Kopitar z novim mejnikom, Kralji doma  v podaljšku izgubili s Pingvini
  keywords:
  - Anže Kopitar
  - hokej
  - NHL
  - Los Angeles Kings
  - Pittsburgh Penguins
  - Sidney Crosby
  gpt_keywords:
  - 'ključne besede:'
  - Anže Kopitar
  - Ligi NHL
  - Los Angeles
  - hokejist
  - Pittsburgh
  - Vegas
  - Marcel Dionne
  - Luca Robitailla
  - strelec
  - Crypt.com Arena
  - Pheonix Copley
  - Bryan Rust
  - Todd McLellan
  - domači led
  - gostovanje
  - podaljšek
  - zadetek
  - obramba
  - trener
  - sodniški meti
  id: '687652'
  n_comments: 9
- _id: 6467cd4e7db98a9226d45d70
  url: https://www.rtvslo.si/sport/formula-1/dirka-v-imoli-zaradi-poplav-v-italiji-odpovedana/668489
  topics: sport
  authors:
  - T. J.
  date: '2023-05-17T13:45:00'
  figures:
  - caption: Šef formule ena Stefano Domenicali je rojen v Imoli.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/05/17/66082769.jpg
    source: EPA
    caption.en: Formula One boss Stefano Domenicali was born in Imola.
  lead: 'Vodstvo formule ena je zaradi slabega vremena odpovedalo dirko za VN Emilije
    - Romanje, ki bi morala biti na sporedu konec tedna v Imoli. '
  mention:
  - Stefano Domenicali,
  paragraphs:
  - Formula ena je na uradni spletni strani tekmovanja objavila fotografije z obilico
    vode na in ob stezi. Kot so zapisali, so se za odpoved odločili zaradi varnosti
    navijačev, moštev in organizatorjev samih. Dodali so, da je odpoved pravilna in
    odgovorna odločitev.
  - Italijanski deželi Emilija - Romanja in Marke že nekaj dni pestijo huda neurja
    in poplave. Po obilnem deževju so poplave v Italiji zahtevale že več smrtnih žrtev,
    veliko ljudi tudi pogrešajo. Doslej so iz prizadetih območij evakuirali že najmanj
    5000 ljudi.
  - Odločitev o odpovedi dirke so sprejeli po posvetovanju med formulo ena, Mednarodno
    avtomobilistično zvezo (FIA), italijanskimi organizatorji tekmovanja in tamkajšnjo
    zvezo, pristojnimi italijanskimi ministrstvi in vodstvi regije ter mesta Imole.
  - '"Ne bi bilo prav, če bi zaradi varnostnih in drugih potreb zaradi organizacije
    tekmovanja pod še večji pritisk postavili lokalne oblasti in medicinske in druge
    reševalne in varnostne ekipe, ki jih v teh težkih časih potrebujejo drugje, "
    je sporočila formula ena.'
  - 'Stefano Domenicali, predsednik in izvršni direktor formule ena, je povedal: "
    Velika tragedija je, kar se ta čas dogaja v Imoli in Emiliji - Romanji, v mestu
    in regiji, v kateri sem odrasel. Moje misli in molitve so z žrtvami poplav in
    družinam ter skupnostmi, ki jih je prizadelo slabo vreme." Podobne misli je izrekel
    tudi predsednik FIE Mohamed Ben Sulajem.'
  title: Dirka v Imoli zaradi poplav v Italiji odpovedana
  keywords:
  - VN Emilije Romanje
  - Imola
  - formula ena
  gpt_keywords:
  - Formula ena
  - odpoved dirke
  - VN Emilije - Romanje
  - slabo vreme
  - varnost
  - poplave
  - Italija
  - evakuacija
  - FIA
  - lokalne oblasti
  - reševalne ekipe
  - Stefano Domenicali
  - tragedija
  - žrtve
  - solidarnost
  - podpora
  - pomoč
  - obilno deževje
  - Italijanska dežela
  - Imola
  id: '668489'
  n_comments: 9
- _id: 6467be40be6a00c16926d5bd
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/golob-o-preiskavi-bancnih-racunov-ce-razkritja-drzijo-gre-za-eno-najvecjih-zlorab-institucij/668434
  topics: slovenija
  authors:
  - M. Z.
  date: '2023-05-17T09:26:00'
  figures:
  - img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/05/13/66081645.jpg
    source: 'Foto: BoBo'
  lead: '"Če medijska razkritja držijo, gre za eno izmed največjih zlorab uradnih
    institucij v političnostrankarske namene v zgodovini države z namenom vplivanja
    na izid volitev," se je na informacije o obsežni preiskavi bančnih računov odzval
    premier Golob.'
  mention:
  - Robert Golob
  - Damjan Žugelj
  - 'Janeza Janše. '
  - Mojca Prelesnik
  paragraphs:
  - '"Verjamem, da v demokratični in pravni državi, kot je Slovenija, ni in ne sme
    biti prostora za takšne srhljive zlorabe. Kakršno koli podrejanje institucij za
    doseganje političnih ciljev ter obračunavanje s političnimi nasprotniki, mediji
    in civilno družbo je nedopustno, moralno zavržno in morebitno kaznivo dejanje.
    Takšni politiki in posameznikom moramo kot družba odločno reči ne," je v odzivu,
    ki so ga posredovali iz njegovega kabineta, dejal premier Robert Golob.'
  - Urad RS za preprečevanja pranja denarja je po poročanju portala N1 na podlagi
    anonimke leta 2021 sprožil eno najobsežnejših preiskav bančnih računov v državi.
    V manj kot treh tednih je poslal 238 zahtev za vpogled v 195 transakcijskih računov
    107 fizičnih oseb in podjetij. Obsežno dokumentacijo naj bi po poročanju portala
    Necenzurirano hranil v prostorih nekdanjega arhiva, del te dokumentacije pa naj
    bi medtem celo izginil.
  - Tedanji direktor urada Damjan Žugelj je v odzivu na razkritje medijev med drugim
    zapisal, da pri preiskavi ni šlo za "nobeno pregledovanje in preverjanje lastnikov
    medijskih hiš", "takšne lažne obtožbe in vodenje postopkov po nareku medijev"
    pa imajo po njegovih besedah za cilj osebno diskreditacijo ter "lahko povzročijo
    nesluteno nestabilnost v postopkih tudi v drugih državah".
  - Ob razkritju so v koaliciji opomnili, da je bil zakon o preprečevanju pranja denarja
    in financiranja terorizma sprejet tik pred koncem mandata prejšnje vlade Janeza
    Janše. Več koalicijskih poslancev je pri tem menilo, da je šlo za premišljen manever
    za politično obračunavanje. Janša je navedbe zavrnil kot absurdne.
  - Oglasila se je tudi informacijska pooblaščenka Mojca Prelesnik, ki je ponovila,
    da aktualni zakon o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma nima
    varovalk in omogoča zlorabe. Julija lani je zato na ustavno sodišče naslovila
    zahtevo za presojo ustavnosti zakona. "Nam so zazvonili alarmi predvsem zaradi
    anonimnih prijav, anonimnih ovadb, kjer v bistvu lahko urad pridobiva veliko količino
    osebnih podatkov. Bančni podatek, ne nazadnje pa tudi davčni podatek, lahko pove
    vse o vašem življenju," je povedala za POP TV.
  - Žuglja sicer zaradi suma zlorabe uradnega položaja preiskuje Nacionalni preiskovalni
    urad. Po poročanju N1 naj bi policija in tožilstvo vodila preiskavo v smeri, ali
    je Žugelj s sprožitvijo ene najobsežnejših preiskav v zgodovini urada morebiti
    kršil zakon, zlorabil položaj in pomembno državno institucijo.
  title: 'Golob o preiskavi bančnih računov: Če razkritja držijo, gre za eno največjih
    zlorab institucij '
  keywords:
  - urad za preprečevanje pravnja denarja
  - Robert Golob
  - odziv
  id: '668434'
  n_comments: 325
  gpt_keywords:
  - medijska razkritja
  - zloraba uradnih institucij
  - političnostrankarski namen
  - vplivanje na izid volitev
  - demokratična država
  - pravna država
  - zlorabe
  - institucije
  - politični cilji
  - obračunavanje
  - civilna družba
  - preprečevanje pranja denarja
  - razkritje
  - medijske hiše
  - diskreditacija
  - politično obračunavanje
  - zakonodaja
  - Janez Janša
  - informacijska pooblaščenka
  - financiranje terorizma
- _id: 6649413b01b41de314276c4d
  url: https://www.rtvslo.si/sport/tenis/iga-swiatek-s-sijajno-predstavo-v-finalu-tretjic-dvignila-pokal-v-rimu/708757
  topics: sport
  authors:
  - A. G.
  date: '2024-05-18T19:27:47'
  figures:
  - caption: Iga Swiatek je po letih 2021 in 2022 še tretjič dvignila pokal na osrednjem
      stadionu teniškega kompleksa Foro Italico.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/05/18/66184874.jpg
    source: EPA
  - caption: Arina Sabalenka se odlično znajde tudi na pesku. Belorusinja je oba naslova
      na turnirjih za grand slam osvojila v Melbournu na trdi podlagi.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/05/18/66184873.jpg
    source: EPA
  id: '708757'
  keywords:
  - Iga Swiatek
  - Arina Sabalenka
  - Rim 1000
  lead: 'Iga Swiatek je v finalu turnirja WTA serije 1000 v Rimu ugnala Arino Sabalenko
    s 6:2 in 6:3. Obračun najboljših igralk sveta je trajal uro in 29 minut. Poljakinja
    je že tretjič dvignila prestižni pokal v italijanski prestolnici. '
  mention:
  - SWIATEK (POL/1)
  paragraphs:
  - Že v tretji igri uvodnega niza je Belorusinja brez osvojene točke oddala začetni
    udarec. Poljakinja je zanesljivo dobila vse igre na svoj servis, z brejkom v sedmi
    igri pa je potrdila zmago v prvem nizu.
  - Drugi niz je bil precej bolj izenačen. V drugi igri je Sabalenka zapravila kar
    štiri priložnosti za odvzem servisa, nato pa v četrti igri še dve. V ključnih
    trenutkih je bila prva igralka sveta precej bolj zbrana, v sedmi igri je odvzela
    servis Belorusinji in nato v deveti igri izkoristila drugo zaključno žogo za zmago.
    Končno razmerje v osvojenih točkah je bilo 66:45.
  - Za 22-letno Poljakinjo je to 10. naslov na turnirjih serije 1000 v dvanajstih
    finalih. To je njena 21. zmaga na turnirjih WTA, izgubila je le štirikrat. V zgodovino
    se je vpisala tudi kot tretja igralka, ki je v isti sezoni dosegla dvojček zmag
    v Madridu in Rimu. Tega je dodala zmagama letos v Dohi in Indian Wellsu.
  - Tudi v Madridu pred dvema tednoma je v finalu premagala Sabalenko. V španski prestolnici
    je bil finale izjemno napet, prva igralka sveta je bila boljša s 7:5, 4:6 in 7:6,
    potem ko je rešila tri zaključne žoge Belorusinje za naslov.
  - Sabalenka je v finalih WTA pri izkupičku 14 zmag in 14 porazov, v zadnjih osmih
    finalih pa je slavila le dvakrat. V enajstih obračunih je bila le trikrat boljša
    od Ige Swiatek.
  - RIM (5.509.771 am. dolarjev, pesek)
  - 'Finale: SWIATEK (POL/1) – SABALENKA (BEL/2) 6:2, 6:3'
  title: Iga Swiatek s sijajno predstavo v finalu tretjič dvignila pokal v Rimu
  gpt_keywords:
  - Iga Swiatek
  - Arina Sabalenka
  - tenis
  - WTA
  - finale
  - Rim
  - Poljska
  - Belorusija
  - zmaga
  - turnir
  - igra
  - pokal
  - naslov
  - tretjič
  - ženski tenis
  - dvoboj
  - zaključna žoga
  - prestolnica
  - obračun
  - izguba
  n_comments: 2
- _id: 648eb8a376cbb05bc059a1e1
  url: https://www.rtvslo.si/gospodarstvo/podrazitve-na-trgovskih-policah-ne-le-prek-visanja-cen-temvec-tudi-nizanja-kolicine-izdelka/658427
  topics: gospodarstvo
  authors:
  - Dejan Rat
  - Prvi
  date: '2023-02-19T17:06:31'
  figures:
  - caption: 'Foto: MMC RTV SLO/Shutterstock'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/01/04/65953669.jpg
    source: ''
  lead: 'Kljub nižji ceni povprečne košarice osnovnih živil potrošniki opozarjajo,
    da vse več družinskega proračuna namenijo za nakup osnovnih življenjskih potrebščin.
    Vse pogosteje opažajo tudi, da so izdelki na policah ob istih cenah količinsko
    manjši. '
  mention:
  - ' Zala Jakša'
  - ' Alina Meško'
  paragraphs:
  - Cene hrane in brezalkoholnih pijač so se na mesečni ravni zvišale za 2,1 odstotka,
    na letni pa kar za več kot 19 odstotkov. Najbolj, za 54 odstotkov, se je od lanskega
    januarja podražil sladkor, sledi mu jedilno olje – zanj je treba odšteti 47 odstotkov
    več. Podražili so se tudi številni drugi izdelki. "Sveže posneto mleko za 38 odstotkov,
    maslo za 37 odstotkov, kruh se je v enem letu podražil za 17 odstotkov, meso za
    20 odstotkov. Pri hrani in brezalkoholnih pijačah ni nobene stvari, ki bi jo lahko
    izpostavila, da se je pocenila," poudarja Zala Jakša s Statističnega urada.
  - Da so živila iz dneva v dan dražja, nakupovalna vrečka pa vse bolj prazna, ugotavljajo
    tudi kupci. "Vedno kupujem iste stvari, pa se mi zdi, da je vedno znova kakšna
    stvar za 50 centov ali evro dražja," je ena od nakupovalk dejala za Radio Slovenija.
    "Vedno se čudim – nekaj malega kupim, pa nikoli ne stane pod 30 evrov. Res, vse
    je dražje," pa je stanje komentirala druga.
  - Potrošniki pa ob tem opozarjajo še na to, da trgovci v nekaterih primerih spreminjajo
    količino oziroma težo izdelkov, ceno pa pri tem ohranijo nespremenjeno. "Če so
    opazili, da je proizvajalec zmanjšal količino in izdelek na videz zgleda enak
    in je cena ostala enaka, nam to lahko pošlje preko spletnega obrazca na naši spletni
    strani," kupcem svetuje Alina Meško iz Zveze potrošnikov Slovenije. Gre namreč
    za nesprejemljivo prakso oziroma zavajanje. Tudi zato, ker so se po podatkih Statističnega
    urada cene hrane v Sloveniji zvišale bolj kot povprečno v državah evroobmočja.
  title: Podražitve na trgovskih policah ne le prek višanja cen, temveč tudi nižanja
    količine izdelka
  keywords:
  - hrana
  - cene
  - trgovci
  gpt_keywords:
  - živila
  - cene
  - potrošniki
  - proračun
  - nakupovalci
  - trgovci
  - kakovost
  - cena
  - količina
  - podražitev
  - hrana
  - pijača
  - življenjski stroški
  - statistika
  - ugotovitve
  - opozorila
  - prakse
  - evroobmočje
  - proizvajalec
  - Zveza potrošnikov Slovenije
  id: '658427'
  n_comments: 116
- _id: 67e157f8a078b6673b374eda
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/knjige/bolonjski-knjizni-sejem-je-slovenski-slikanici-druzina-in-ocka-me-slisis-uvrstil-med-izjemne/740436
  topics: kultura
  authors:
  - P. G.
  date: '2025-03-24T12:45:32'
  figures:
  - caption: Slikanica Očka, me slišiš? se bo v okviru bolonjskega sejma predstavila
      na prestižni razstavi Braw Amazing Bookshelf.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/03/24/66537664.jpg
    source: Založba Miš
  - caption: Slikanica Družina je pristala med 150 izjemnimi otroškimi knjigami s
      trajnostno tematiko.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/03/24/66537663.jpg
    source: Založba Miš
  - caption: Slovenska različica slikanice Kje si? je prav tako izšla pri založbi
      Miš.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/03/24/66537674.jpg
    source: Založba Miš
  id: '740436'
  keywords:
  - Sejem otroških knjig v Bologni
  - Slikanice
  - Založba Miš
  - Feri Lainšček
  - Marta Bartolj
  - Žiga X Gombač
  - Igor Šinkovec
  lead: Slikanici Družina Ferija Lainščka z ilustracijami Marte Bartolj in Očka, me
    slišiš? Žige X Gombača z ilustracijami Igorja Šinkovca sta se uvrstili med izjemne
    slikanice na prihajajočem 62. sejmu otroških knjig v Bologni. Obe sta izšli pri
    založbi Miš.
  mention:
  - Marta Bartolj
  paragraphs:
  - Slikanici sta se uvrstili vsaka na svoj seznam 150 izjemnih slikanic s sejma.
    Med 3858 prijavljenimi slikanicami iz 68 držav se je na prestižno razstavo Braw
    Amazing Bookshelf med 150 izbranih knjig kot edina slovenska predstavnica uvrstila
    slikanica Očka, me slišiš?
  - 'Slikanica Družina pa je bila izbrana v okviru posebne kategorije Braw Amazing
    Bookshelf - Sustainability: 17 Goals for Better Future, ki v ospredje postavlja
    150 izjemnih otroških knjig z vsega sveta s trajnostno tematiko, so sporočili
    iz založbe Miš.'
  - Marta Bartolj tudi na grškem seznamu Ilustratorka in avtorica brezbesedilnih slikanic
    Marta Bartolj je bila na prestižno razstavo Braw Amazing Bookshelf uvrščena že
    tretjič.
  - Lani se je uvrstila s knjigo A smo že tam? in leta 2022 s knjigo Every Little
    Kindness, ki je izšla pri ameriški založbi Chronicle Books. Ta je v slovenščini
    izšla pri založbi Miš pod naslovom Kje si? Grška različica te knjige je bila uvrščena
    na grški zlati seznam letošnjega bolonjskega sejma v kategoriji knjig za otroke
    v starosti od četrtega do sedmega leta.
  - Pravice za to knjigo so bile doslej prodane v 11 držav, prejela je tudi že častno
    nagrado Ezra Jack Keats v ZDA, bila je finalistka za BIBF Ananas Illustration
    Award na knjižnem sejmu v Pekingu, uvrščena je na seznam Best Books of 2023 Children
    Should Read v Tajvanu, uvrstila se je tudi v zbirko bele vrane Internationale
    Jugendbibliothek v Münchnu.
  - V letu 2021 je bila uvrščena tudi med 20 najboljših knjig za starost od treh do
    petih let na Amazonu, kjer je prejela tudi značko urednikova izbira, so še sporočili
    z založbe Miš.
  - 62. mednarodni sejem otroških knjig v Bologni bo potekal od 31. marca do 3. aprila.
  title: Bolonjski knjižni sejem je slovenski slikanici Družina in Očka, me slišiš?
    uvrstil med izjemne
  n_comments: 3
- _id: 658d71676289cbb9170e2ab2
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/umetnost-moznega/igra-vlade-se-ni-izgubljena/693009
  topics: slovenija
  authors:
  - Aleš Kocjan
  - Tanja Starič
  date: '2023-12-28T09:26:31'
  figures:
  - caption: 'Foto: Radio Slovenija'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/28/66145530.jpg
    source: ''
  lead: '"Opozicija je navalila radikalno, a verjetno malce prezgodaj. Čeprav strokovnjaki
    za javno mnenje pravijo, da trendov po takem padcu ni več mogoče obrniti, jih
    Golob po mojem še lahko," razmišlja Janez Markeš, kolumnist Delove Sobotne priloge. '
  mention:
  - Janez Markeš
  - ' Robert Golob'
  paragraphs:
  - Janez Markeš meni, da je majhna verjetnost za javnomnenjski preobrat, a možnost
    vidi predvsem zaradi družbenih vidikov, ki so jih mnogi že odpisali, premier Robert
    Golob pa je po njegovih besedah dobil zadolžnico, da jih reši. "Gre za ohranitev
    javnega prostora. Temu se še ni odpovedal, čeprav je dajal tak vtis – z imenovanjem
    Danijela Bešiča Loredana še posebej. Ves čas vzbuja vtis, kot da hoče slišati
    civilno družbo, ki mu je pomagala do zmage na volitvah. Ta civilna družba pa je
    z radikalnim padcem javnomnenjske podpore pokazala, ne da ga je odpisala, ampak
    da je nad delom vlade povsem razočarana in da naj se zresni. Igra vlade še ni
    izgubljena," razmišlja Delov kolumnist. Kar je po njegovih besedah najpomembneje,
    je vnovična vzpostavitev javnega zdravstvenega sistema. "Sistem, ki ga skuša zdravniški
    lobi vzpostaviti, je kopija ameriškega sistema, ki je najslabši na svetu, kjer
    imajo paradoksalno najboljšo medicino in najslabši zdravstveni sistem."
  - 'Zato je ohranitev javnega zdravstva po njegovem mnenju najpomembnejša tema, "kajti
    Slovenija stoji kot država ali nacija na specifiki kulture in solidarnosti kot
    sociale. Vse ostalo je odhajanje v amorfno gmoto." Markeš spominja, da družbe
    vzpostavljajo odločitve "v polju morale, ki cilja v dogovor" : "Država ni nič
    drugega kot dogovor o tem, kaj je prav in kaj narobe. In to je zapisano v ustavi,
    v kateri eksplicitno piše, da smo demokratična, pravna in socialna država. To
    slednje sistematično vsi ignorirajo in se delajo, kot da to ni problem, čeprav
    postajamo vsi skupaj amorfna gmota in mnogi v tem spregledajo, da kar jim danes
    koristi, jim lahko jutri škoduje."'
  - Pri obrambi javnih prostorov po Markeševih besedah ne gre le za Slovenijo, gre
    tudi za Evropo, ki je na pragu novih volitev, pred katerimi sogovornik napoveduje,
    da bomo doma v glavnem opazovali, koliko glasov bo dobila posamezna stranka, ne
    pa tega, kateri idejni ali nazorski koncept bo prevladal. Pričakovati je tudi,
    da bodo razpravo v kampanji zaznamovale migracije – te bodo definirale Evropsko
    unijo, ki je prisiljena v rahlo desni obrat predvsem zaradi tega, kar se dogaja
    na Bližnjem vzhodu.
  - '"V težavah smo, ker so Združene države odpovedale, saj so s svojimi 500 projektili,
    ki jih je Izrael izstrelil na Gazo, pospeševalec genocida. Več kot 6000 otrok
    je mrtvih. O spoznanjih mednarodne skupnosti, da je treba tam vzpostaviti dve
    državi, ni ne duha ne sluha. Celoten svet skuša v OZN-u doseči neko racionalno
    rešitev, Američani pa odločitve blokirajo," je kritičen kolumnist Sobotne priloge
    do vloge najmočnejše države na svetu.'
  - '"Rusiji ustreza kaos na Bližnjem vzhodu, ker je zaradi tega Ukrajina v drugem
    planu. Joe Biden je v tem konceptu šel proti vsem konceptom demokracije. Doslej
    so Američani zmeraj našli opravičilo, da branijo demokracijo. Ko se je zgodil
    11. september, so rekli, da je to napad na demokracijo in na Zahod. Ko pa ti pobiješ
    več kot 6000 otrok, nimaš izgovora. To se dogaja v času, ko je bil Putin razglašen
    za vojnega zločinca, Netanjahu pa ne. Kje je tu logika? Tu se bo zlomila civilizacija!"'
  title: '"Igra vlade še ni izgubljena"'
  keywords:
  - Umetnost možnega
  - podkast
  - Janez Markeš
  id: '693009'
  n_comments: 84
  gpt_keywords:
  - opozicija
  - strokovnjaki
  - javno mnenje
  - trendi
  - premier
  - Golob
  - družbeni vidiki
  - javni prostor
  - civilna družba
  - vlada
  - zdravstveni sistem
  - zdravniški lobi
  - kultura
  - solidarnost
  - morale
  - dogovor
  - ustava
  - demokracija
  - Evropa
- _id: 66068b1e7312c37a58600743
  url: https://www.rtvslo.si/sport/zimski-sporti/svetovni-pokal-v-nordijskem-smucanju/peter-prevc-z-odlicnim-finalnim-skokom-v-lahtiju-zaostal-le-za-hoerlom/700277
  topics: sport
  authors:
  - T. J.
  date: '2024-03-03T14:31:37'
  figures:
  - caption: Peter Prevc je na zadnji tekmi v karieri na skakalnici Salpausselkä v
      Lahtiju prvič skočil na zmagovalni oder.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/03/03/66163133.jpg
    source: EPA
  - caption: Jan Hörl se je veselil tretje posamične zmage v svetovnem pokalu. 5.
      decembra 2021 je bil najboljši v Wisli, 3. januarja letos pa še na Bergislu
      v Innsbrucku.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/03/03/66163128.jpg
    source: EPA
  - caption: Celotna slovenska ekipa je v izteku proslavila uspeh Petra Prevca.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/03/03/66163134.jpg
    source: EPA
  - caption: Peter Prevc bo po koncu sezone končal kariero.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/03/03/66163038.jpg
    source: EPA
  keywords:
  - smučarski skoki
  - Lahti
  - Peter Prevc
  - Domen Prevc
  - Lovro Kos
  - Jan Hörl
  lead: 'Peter Prevc je na drugi posamični tekmi smučarskih skakalcev v Lahtiju navdušil
    z odličnim finalnim skokom. Zasedel je drugo mesto, za 1,9 točke je bil boljši
    Avstrijec Jan Hörl, ki je vodil že po prvi seriji.  '
  mention:
  - Prva serija
  - Druga serija
  paragraphs:
  - To so bile prve stopničke na skakalnici Salpausselkä v Lahtiju za Prevca, ki bo
    čez tri tedne v Planici končal kariero. Dvakrat je bil drugi še na ekipnih tekmah
    na tem finskem prizorišču (2020 in 2022).
  - V zadnjih tednih je v sijajni formi. Na obeh posamičnih tekmah v Oberstdorfu pretekli
    konec tedna je bil drugi, z današnjimi stopničkami pa ima zdaj v karieri jubilejnih
    60 uvrstitev na oder za zmagovalce med posamezniki. Ostaja pri 23 zmagah.
  - Starejši od bratov Prevc je bil po prvi seriji tretji z malenkostnim zaostankom
    za vodilnim Hörlom. V drugem poskusu je 31-letnik iz Selške doline skočil 131
    m in zanesljivo prevzel vodstvo.
  - Na vrhu sta bila le še Aleksander Zniszczol in Hörl. Poljak je skočil 129,5 m
    in zaostal deset točk, a si je zagotovil stopničke, Hörl pa je skočil 134,5 m
    in za 1,9 točke premagal Prevca.
  - Kos osvojil le sedem točk, Domen Prevc diskvalificiran Lovro Kos tokrat ni bil
    pri vrhu. V petek je na prvi posamični tekmi zmagal, tokrat pa je v zahtevnih
    vetrovnih razmerah preizkušnjo končal na 24. mestu. Domen Prevc je bil po drugem
    skoku na koncu diskvalificiran zaradi neustreznega dresa. Zasedel je končno 30.
    mesto. Brez finala sta ostala Žak Mogel na 33. in Maksim Bartolj na 41. mestu.
  - 'Hrgota: Bolj srečni ne moremo zapustiti Lahtija " Odličen zaključek vikenda v
    Lahtiju, drugo mesto. Štiriindvajseta tekma mi je končno prinesla posamične stopničke.
    Vesel sem, da sem tudi v Lahtiju prišel do super izida s super skoki, " je povedal
    Peter Prevc.'
  - '" Res lep zaključek konca tedna, da je Petru uspelo na zmagovalni oder v Lahtiju
    prvič v karieri. Bolj srečni ne moremo zapustiti Lahtija. Škoda zmage, a mislim,
    da za to še pride čas," je dodal glavni trener slovenske reprezentance Robert
    Hrgota.'
  - Kraft ima 196 točk naskoka pred Kobajašijem V skupnem seštevku je vodstvo ohranil
    Stefan Kraft, ki je po današnjem osmem mestu zbral 1578 točk. Sledi mu Rjoju Kobajaši
    s 1382 točkami. Najboljši Slovenec je še naprej Kos, ki je šesti s 675 točkami.
    Peter Prevc je napredoval na osmo mesto (668 točk).
  - Naslednji teden začetek turneje Raw Air v Oslu Do konca sezone so po Lahtiju na
    sporedu še štiri prizorišča, tri od teh na Norveškem, kjer se bo v Oslu na slovitem
    Holmenkollnu prihodnji konec tedna začela turneja Raw Air.
  title: Peter Prevc z odličnim finalnim skokom v Lahtiju zaostal le za Hörlom
  gpt_keywords:
  - skoki
  - tekma
  - smučarski skoki
  - Peter Prevc
  - Lahti
  - Avstrijec
  - Planica
  - ekipna tekma
  - Oberstdorf
  - jubilej
  - zmaga
  - Aleksander Zniszczol
  - Lovro Kos
  - diskvalifikacija
  - tekmovalci
  - trener
  - Robert Hrgota
  - nagrada
  - stopničke
  - Slovenska reprezentanca
  id: '700277'
  n_comments: 246
- _id: 66a82d39382aefe2e9793ce9
  url: https://www.rtvslo.si/sport/oi-2024/sporti/namizni-tenis/jorgic-upa-da-bo-boljsi-iz-tekme-v-tekmo-kozul-bo-napadal-favorita-togamija/716373
  topics: sport
  authors:
  - D. S. M.
  date: '2024-07-29T14:45:53'
  figures:
  - caption: Darko Jorgić, ki bo v torek praznoval 26. rojstni dan, v prvem krogu
      proti Singapurcu Izaacu Queku ni bil zadovoljen s svojo igro. Delal je preveč
      napak, ne sicer tistih večjih, kot je poudaril po prvem dvoboju, pa bo skušal
      igrati predvsem agresivneje. Namerava tudi popraviti servis in sprejem.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/07/29/66206117.jpg
    source: Reuters
  - caption: 'Foto: Reuters'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/07/29/66206120.jpg
    source: ''
  id: '716373'
  keywords:
  - Darko Jorgić
  - Deni Kožul
  - namizni tenis
  lead: Slovenija bo imela v drugem krogu oziroma med 32 najboljšimi na olimpijskem
    namiznoteniškem turnirju dva predstavnika med posamezniki. Darko Jorgić in Deni
    Kožul verjameta v zmagi, prvi bo igral v sredo, drugi pa v torek.
  mention:
  - Deni Kožul
  paragraphs:
  - '"Ko igram agresivno, lahko igram z vsakim igralcem, tudi s Kitajci," je prepričan
    Jorgić. Naslednja ovira na poti do morebitne ponovitve Tokia in posamičnega četrtfinala
    še ne bo kitajska, a je Britanec Liam Pitchford v karieri že premagoval najboljše
    Kitajce.'
  - '"Na OI v Tokiu sva že igrala, šlo je za tesen obračun, premagal sem ga s 4:1.
    Ne vem, kaj pričakovati, saj lahko igra vrhunsko in premaga tudi Kitajce, glede
    na to, da je že premagal Fan Džendonga in preostale," o 41. igralcu svetovne lestvice
    pravi Jorgić. V isti sapi je dodal: "Lahko pa igra res slabo. Upam, da ne bo v
    dobri formi in da bom jaz v boljši. Da pokažem borbenost in motivacijo tudi v
    naslednjem obračunu. Iskreno upam, da bom rasel iz tekme v tekmo, pokazal boljšo
    igro in se skušal uvrstiti med 16 najboljših."'
  - Kožul verjame v zmago Logatčan Deni Kožul prvič igra v posamični konkurenci na
    OI in želi to kar najbolje izkoristiti. "To so sanje vsakega športnika in vsak
    bo rekel, da je to nekaj neverjetnega. Za to se gara vse življenje in mi smo eni
    izmed srečnežev, ki smo lahko tukaj," pravi Kožul, ki je kot 126. igralec sveta
    v prvem krogu izločil 42-letnega Indijca Kamala Ačanto, ki zaseda 40. mesto.
  - V torek ga čaka še zahtevnejša naloga, če je soditi po mednarodni razpredelnici.
    Tekmec bo namreč Japonec Šunsuke Togami, 15. igralec svetovne lestvice. Po prvem
    dvoboju je Kožul dejal, da ima izkušnje z igranjem proti višje uvrščenim tekmovalcem.
    Tudi z Japoncem.
  - '"Z Japoncem sem tudi že igral v Bundesligi. Vodil sem z 2:1 v nizih in na koncu
    izgubil z 2:3. Seveda je na papirju on favorit, jaz pa ga bom napadal. Če bom
    igral kot na prvi tekmi, verjamem v zmago."'
  - Vanj verjame tudi Jorgić, ki je po svojem obračunu pohvalil nekoč zelo obetavnega
    mladinca. "Ko je bilo tesno, je pokazal, da je iz pravega testa, in dokazal, zakaj
    je bil pri mladincih zelo visoko postavljen. Trenutno je žal padel po lestvici,
    a verjamem, da se lahko prebije med najboljših 100 in še višje."
  - Jorgića obračun drugega kroga čaka v sredo ob 10. uri, dan prej pa bo v južni
    pariški dvorani številka 4 igral Kožul. Dvoboj Kožul – Togami boste lahko spremljali
    v torek od 9.55 na TV Slovenija 1.
  title: Jorgić upa, da bo boljši iz tekme v tekmo; Kožul bo "napadal" favorita Togamija
  n_comments: 4
- _id: 6642a9bc2cef9c2af79e729a
  url: https://www.rtvslo.si/zabava-in-slog/napovedujemo/masharik-ob-izidu-prvenca-v-kinu-siska/708090
  topics: zabava-in-slog
  authors:
  - Ž. E. Č.
  date: '2024-05-13T14:33:21'
  figures: []
  id: '708090'
  keywords:
  - Masharik
  - album
  - koncert
  - Otroci cvetja
  lead: Masharik so se dolgo pripravljali na izid prvega albuma, ki so ga poimenovali
    Otroci cvetja. Prvič ga bodo v živo izvedli 15. maja v Katedrali Kina Šiška ob
    20. uri.
  mention:
  - Maša Bogataj
  - Luka Zemljič
  - Bojan Marinko
  paragraphs:
  - '" 15. maja se torej uradno krstimo za Otroke cvetja. Take zelo novodobne, ne
    tiste iz 70. let prejšnjega stoletja," je dejala skupina, piše na spletni strani
    Kina Šiška.'
  - Obljubljajo, da bo " mega in čutno", obenem pa napovedujejo, da na odru ne bodo
    stali samo Maša Bogataj, Luka Zemljič in Bojan Marinko, ampak bodo zvočno sliko
    nadgradili z glasbenimi prijatelji.
  - Masharik, ki je tričlanska gorenjska skupina, so letos na prireditvi Zlata piščal
    sicer postali novinci leta. Nominirani so bili tudi za skladbo leta Brat moj,
    ki je šele njihov drugi singel.
  - S svojimi besedili skušajo opomniti na vrednote skupnosti, iskrenosti in ljubezni.
  title: Masharik ob izidu prvenca v Kinu Šiška
  gpt_keywords:
  - Masharik
  - album
  - Otroci cvetja
  - koncert
  - Katedrala Kina Šiška
  - datum
  - izvedba v živo
  - novodoben
  - leta
  - skupina
  - Maša Bogataj
  - Luka Zemljič
  - Bojan Marinko
  - glasbeni prijatelji
  - Zlata piščal
  - novinci leta
  - nominacija
  - skladba Brat moj
  - singel
  - besedila
  - vrednote
  - skupnost
  - iskrenost
  - ljubezen.
  n_comments: 0
- _id: 64be6ce47c131757f70cb0f5
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/arhitektura-in-oblikovanje/nuk-toplo-pozdravlja-predvidena-proracunska-sredstva-za-izgradnjo-nuk-a-2/675682
  topics: kultura
  authors:
  - N. K.
  date: '2023-07-20T17:13:19'
  figures:
  - caption: Nova stavba NUK 2 bo namenjena javnosti in prinaša sodobno knjižnico
      s prostim pristopom do 300.000 knjig in 1400 študijskimi mesti za individualni
      in skupinski študij, nočno čitalnico ter opremljenimi prostori, namenjenim različnim
      uporabniškim skupinam.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2021/11/25/65943107.jpg
    source: NUK/Bevk Perović arhitekti
  lead: Predvidena sredstva in načrti za gradnjo NUK-a 2 so sprejeti z odobravanjem,
    v NUK-u poudarjajo, da je odločitev o zagotovitvi finančnih sredstev za gradnjo
    NUK-a 2 v državnem proračunu za projekt najpomembnejša in najzahtevnejša odločitev
    doslej.
  mention: []
  paragraphs:
  - Preteklo sredo je ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in inovacije uradno objavilo
    informacije o predvidenih proračunskih sredstvih za gradnjo NUK-a 2. Za leto 2024
    so tako predvideni trije milijoni evrov, načrtuje pa se skupno še 94 milijonov
    evrov, od tega 11 milijonov v letu 2025, v letih 2026 in 2027 pa 37 oziroma 46
    milijonov evrov.
  - Začetek gradbenih del jeseni 2024
  - Projekt, katerega zgodovina sega vse do osemdesetih let preteklega stoletja, je
    pravnomočno gradbeno dovoljenje prejel že februarja letos, trenutno pa se pripravlja
    potrebna projektna dokumentacija za izvedbo. Na začetku leta 2024 je predviden
    zaključek pripravljalnih del, v jeseni pa ureditev gradbene jame in začetek gradbenih
    del.
  - Kot so zapisali v NUK-u, odločitev toplo pozdravljajo, ob tem pa poudarjajo, da
    gre za razvojno naložbo v znanje ljudi, stavba pa bo s 1400 študijskimi mesti
    in nočno čitalnico namenjena različnim uporabniškim skupinam.
  title: NUK toplo pozdravlja predvidena proračunska sredstva za izgradnjo NUK-a 2
  keywords:
  - NUK
  - NUK 2
  - Igor Papič
  gpt_keywords:
  - NUK
  - gradnja
  - sredstva
  - proračun
  - ministrstvo
  - visoko šolstvo
  - načrti
  - projekt
  - milijoni evrov
  - gradbena dovoljenja
  - dokumentacija
  - razvojna naložba
  - znanje
  - stavba
  - študijska mesta
  - nočna čitalnica
  - uporabniške skupine
  - gradbeni deli
  - jesen 2024
  id: '675682'
  n_comments: 7
- _id: 668bd4fde09ff5c580deb2f3
  url: https://www.rtvslo.si/svet/evropa/andrew-tate-se-lahko-po-odlocitvi-romunskega-sodisca-prosto-giblje-po-eu-ju/713985
  topics: svet
  authors:
  - G. V.
  date: '2024-07-05T21:02:20'
  figures:
  - caption: Tate je sam sebe v preteklosti označil za mizoginista.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/07/05/66199915.jpg
    source: Reuters
  id: '713985'
  keywords:
  - Andrew Tate
  - Romunija
  - sojenje
  lead: Romunsko sodišče je razsodilo, da se lahko britansko-ameriški spletni vplivnež
    Andrew Tate prosto giblje po Evropski uniji, medtem ko čaka na sojenje zaradi
    obtožb o trgovini z ljudmi.
  mention: []
  paragraphs:
  - 37-letni nekdanji profesionalni kikboksar Tate, ki je med drugim znan po provokativnih
    komentarjih in poniževalnem odnosu do žensk, je bil sredi leta 2023 skupaj z bratom
    Tristanom in dvema Romunkama obtožen trgovine z ljudmi, posilstva in oblikovanja
    kriminalne združbe za spolno izkoriščanje žensk, čeprav so vsi osumljenci zanikali
    vse obtožbe.
  - Letos aprila je sodišče v Bukarešti odločilo, da se lahko sojenje začne, na odločitev
    pa se je Tate pritožil. Do odločitve o njegovi pritožbi je bilo štirim osumljencem
    prepovedano zapustiti Romunijo, vendar je zdajšnja odločitev sodišča odpravila
    omejitev za Evropsko unijo, a odločitev ni pravnomočna in se nanjo lahko pritožijo
    tožilci.
  - '"Moji sodniki so se odločili ... Dovoljeno mi je zapustiti Romunijo, torej ali
    gremo (Ferrari) SF90 v Italijo, (Maserati) MC20 v Cannes, (Ferrari) 812 Competition
    v Pariz, kam naj grem?" se je Tate spraševal v videoposnetku, ki ga je po odločitvi
    sodišča objavil na omrežju X.'
  - Andrew in Tristan Tate, ki zavračata vse obtožbe, sta bila lani poleti skupaj
    z dvema romunskima državljankama obtožena več kaznivih dejanj – med drugim naj
    bi leta 2021 v Romuniji ustanovila kriminalno združbo za trgovino z ljudmi in
    prostitucijo, ki je delovala tudi v drugih državah, vključno z ZDA in Združenim
    kraljestvom. Žrtve naj bi zvabila v prostitucijo z lažnimi obljubami. Andrew Tate
    je obtožen posilstva ene od žrtev, Tristan pa napeljevanja k nasilju.
  - '"Andrew in Tristan sta še vedno odločena, da bosta oprala svoje ime in ugled,
    vendar sta hvaležna sodiščem, da so jima izkazala to zaupanje," je v izjavi dejal
    glavni zagovornik bratov Eugen Vidineac.'
  - Romunski tožilci trdijo, da sta brata Tate novačila svoje žrtve tako, da sta jih
    zapeljala in lažno trdila, da želita razmerje ali poroko. Po trditvah tožilcev
    so bile žrtve nato odpeljane na posestvo zunaj Bukarešte, kjer so bile s fizičnim
    nasiljem in duševnim ustrahovanjem spolno izkoriščene tako, da so bile prisiljene
    proizvajati pornografske vsebine za splet, s čimer sta ustvarila velike finančne
    koristi.
  title: Andrew Tate se lahko po odločitvi romunskega sodišča prosto giblje po EU-ju
  n_comments: 7
- _id: 6565e46b269c7b00e4f9bea7
  url: https://www.rtvslo.si/svet/evropa/zmaga-nizozemske-skrajne-desnice-slaba-novica-za-evropo/689727
  topics: svet
  authors:
  - Mojca Širok
  - dopisnica RTV Slovenija
  date: '2023-11-28T09:08:50'
  figures:
  - caption: Politični veteran Wilders bo po presenetljivi zmagi skušal oblikovati
      koalicijo.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/28/66137529.jpg
    source: EPA
  - caption: Frans Timmermans je čestital Geertu Wildersu.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/28/66137531.jpg
    source: EPA
  - caption: Omtzigt je svojo stranko ustanovil pred le tremi meseci. Zdaj bo imela
      v parlamentu 20 sedežev.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/28/66137539.jpg
    source: EPA
  lead: Prepričljiva zmaga desničarskega politika Geerta Wildersa, ki je na predčasnih
    parlamentarnih volitvah na Nizozemskem zbral skoraj četrtinski delež volilnih
    glasov, je korenito spremenila politična razmerja v državi, stresla je tudi ustanove
    EU-ja.
  mention:
  - ' Christoph Schmid'
  - Marka Rutteja
  - ' Dilan Yesilgoz'
  - Peter Verovšek,
  - Tom Louwerse
  - Frans Timmermans,
  - ' Pietra Omtzigta'
  paragraphs:
  - Njegova Stranka za svobodo (PVV) bo imela v 150-članskem parlamentu 37 poslanskih
    mandatov, dvanajst več kot drugouvrščena koalicija zelenih in laburistov nekdanjega
    evropskega komisarja Fransa Timmermansa. Doslej vodilna desnosredinska Ljudska
    stranka za svobodo in demokracijo (VVD) je s sedežem manj pristala na tretjem
    mestu. Dilan Yeşilgöz, ki je vodenje VVD-ja prevzela julija po odstopu dosedanjega
    premierja Marka Rutteja, je že napovedala, da stranka, ki je bila trinajst neprekinjeno
    na oblasti, v Wildersovi vladni koaliciji ne bo sodelovala.
  - Geert Wilders, 60-letni politični veteran, je s svojo plavolaso razkuštrano glavo,
    gromkimi nastopi in ostro protiislamsko retoriko eden najbolj prepoznavnih političnih
    obrazov na Nizozemskem in tudi eden najbolj prepoznavnih nizozemskih politikov
    onstran nizozemskih meja. Že skoraj dvajset let ima policijsko varstvo, ker so
    mu zaradi ostrih izjav proti islamu grozili s smrtjo.
  - V parlamentu je že četrt stoletja. Začel je v 90. letih z Ljudsko stranko za svobodo
    in demokracijo VVD, bil je tudi mentor mladega Marka Rutteja. Leta 2004 je stranko
    zaradi njenih, po njegovem mnenju nesprejemljivih stališč podpore vstopu Turčije
    v Evropsko unijo, zapustil in oblikoval PVV, Stranko za svobodo.
  - In v njej je, kot pravi Christoph Schmid t, politični komentator nizozemskega
    dnevnika Trouw in nekdanji dolgoletni dopisnik iz Bruslja, nesporni vladar. "
    Nenavadno pri tej stranki je, da nima članov. Ima samo enega člana, to je Geert
    Wilders. Druge stranke imajo na tisoče članov, prirejajo kongrese. A v tem primeru
    gre za zelo nenavadno stranko brez članov. Seveda imajo simpatizerje in donatorje,
    stranki lahko vedno pošljete denar, hvaležno ga bodo sprejeli. Toda struktura
    stranke je preprosto čudna, ker je brez članov. Poleg tega je Geert Wilders obseden
    z nadzorom; ne le pri nacionalnih, tudi pri evropskih ali lokalnih volitvah želi
    poznati seznam kandidatov, saj v stranki o vsem odloča prav on."
  - Človek, ki bi zaprl mošeje in islamske šole, prepovedal Koran, močno omejil priseljevanje,
    Nizozemsko odpeljal iz Evropske unije ali vsaj zaprl pipico njenih izplačil v
    evropske blagajne in jo izključil iz evropskih kmetijskih ter okoljskih politik,
    človek, ki bi ustavil nizozemsko dobavo orožja Ukrajini, je po desetletju politične
    osame in po rušilni volilni zmagi danes prvi kandidat za premierja in za sestavo
    nove nizozemske vlade.
  - Julija je zaradi spora v koaliciji glede omejitve azilne politike padla vlada
    premierja Marka Rutteja. Rutte je napovedal, da se umika iz domače politike, stranko
    VVD pa je prevzela 46-letna Dilan Yesilgoz, pravosodna ministrica v njegovi vladi.
  - Ankete so v predvolilni kampanji kazale tesne razlike med četverico vodilnih,
    a na prvem mestu je bila ves čas prav vladna stranka VVD.
  - Preobrat se je zgodil v zadnjem tednu pred volitvami. Wilders je v anketah skočil
    na prvo mesto. A da bo njegova zmaga tako prepričljiva, ni napovedal nihče.
  - Analitiki so si edini. Dilan Yesilgoz je storila veliko strateško napako.
  - '"Že septembra je izjavila, da je pripravljena sodelovati z Geertom Wildersom
    in s PVV-jem," pojasnjuje Christoph Schmidt. "In to, potem ko je Rutte v celotnem
    obdobju svojega vladanja vztrajal, da z Wildersom ne bo sodeloval, ker je skrajnež
    in ker svojih diskriminatornih besed o Maročanih ni nikoli preklical. Znan je
    njegov govor, v katerem je dejal: manj, manj, manj Maročanov na Nizozemskem. Za
    to je bil tudi obsojen. In Rutte je od tistega trenutka dalje PVV Geerta Wildersa
    javno obravnaval kot ekstremistično stranko, s katero ne bo sodeloval. Nato pa
    Ruttejeva naslednica izjavi, da se bo ta politika spremenila in da je odprta za
    sodelovanje z Wildersom. Od tega trenutka so tudi ljudje na Nizozemskem začeli
    razmišljati drugače, v smislu: v redu, glas za Wildersa ni več izgubljen glas,
    saj bodo to stranko zdaj jemali resno in bo morda sodelovala v vladi. Tako se
    je zlasti v zadnjih tednih Geert Wilders v javnomnenjskih anketah začel spektakularno
    vzpenjati."'
  - Da je Wildersu pot do zmage na široko odprla prav Dilan Yesilgoz, meni tudi Peter
    Verovšek, profesor zgodovine in teorije evropske integracije na univerzi v Groningenu
    na severu Nizozemske. Ljudska stranka, zaverovana v svojo premoč, je z namigom,
    da bi lahko sodelovala z Wildersom, želela volivcem dokazati svoja trdna in ostra
    stališča za omejevanje migracij. A je dosegla ravno nasprotno. "Ko je to rekla,
    je nekaterim svojim volivcem, ki bi morda taktično raje volili za VVD, dala dovoljenje,
    da gredo k Wildersu, saj bosta stranki sodelovali," pravi profesor Verovšek. "S
    tem je prebila sanitarni kordon, ki se je leta gradil okoli Wildersove stranke,
    ona pa jo je na neki način normalizirala. To je bila po mojem mnenju ključna taktična
    napaka, in ko sta ona in stranka VVD naredili korak nazaj, češ, saj ni tako mislila,
    je bilo že prepozno."
  - Čeprav se je izkazalo, da je to bil strel v koleno, je bila, nazaj gledano, odločitev
    VVD, da se v predvolilni kampanji spogleduje z Wildersom, logična taktična poteza.
    Stranka je bila doslej v vladi odvisna tudi od levo usmerjenih strank, kar je
    vladanje oteževalo in nazadnje tudi pripeljalo do padca Ruttejeve vlade, meni
    Tom Louwerse, profesor političnih ved na univerzi v Leidnu, ki raziskuje volilna
    gibanja.
  - '"VVD si je skušal zagotoviti več možnosti za sklepanje koalicije," pravi profesor
    Louwerse. "Zadnji dve vladni koaliciji z VVD-jem na čelu sta bili bolj ali manj
    desnosredinski koaliciji, v katerih pa so morali sodelovati tudi s strankami,
    ki so bile usmerjene levo od njih. Bili so najbolj desna stranka, kar pa je bilo
    problematično. Če si vodilna stranka v koaliciji, je bolje, če si na sredini,
    kajti tako dosežeš več. In verjetno so mislili, da si, če Wildersa ne izključujejo
    več, odpirajo možnosti za koalicijo na desnici, upali so, da bi s to možnostjo
    morda v pogajanjih celo bolj pritisnili na stranke na levici. Ampak očitno je,
    da se je to popolnoma izjalovilo."'
  - Nova vodja VVD-ja Dilan Yesilgoz ima turške in kurdske korenine. Na Nizozemsko
    je iz Turčije prišla kot begunka, ko je bila še otrok. Politično kariero je začela
    na levici, a je nato presedlala v Ruttejevo stranko. V parlamentu je od leta 2017,
    znana je tako po svojih odmevnih nastopih v televizijskih pogovornih oddajah kot
    po svoji podpori omejevanju priseljevanja.
  - 'Novinarski kolega Christoph Schmidt meni, da je bila odločitev, da jo izberejo
    za Ruttejevo naslednico, dobra. "Ljudje jo kot ministrico pozitivno ocenjujejo.
    Poleg tega je ženska, kar je prav tako pomembno, saj Nizozemska še nikoli ni imela
    predsednice vlade. Velja za močno, ker je mlada in privlačna tudi za nove volivce.
    Mislili so, da je bila pač znotraj stranke najboljša alternativa v smislu: nič
    boljšega nimamo. Kajti težko je naslediti nekoga, kot je Mark Rutte, ki ima res
    velik sloves. "'
  - 'Frans Timmermans, prvokategornik v domači in v evropski politiki, je v štirih
    letih dobil še drugo košarico: potem ko se mu je leta 2019 položaj predsednika
    Evropske komisije za las izmuznil iz rok in potem ko je poleti zapustil Bruselj
    in postal premierski kandidat koalicije laburistov in zelenih, je zdaj v položaju,
    ko ga je za dvanajst poslanskih mest prehitel skrajni desničar.'
  - '"Mislim, da sta Timmermans in njegova nova koalicija dveh levih strank, Zelenih
    in Delavske stranke, doživela uspeh, saj so zdaj druga najmočnejša sila na Nizozemskem,
    so celo pred VVD-jem," meni Christoph Schmidt. "To sodelovanje je delovalo in
    je ljudi pritegnilo. Vendar očitno ni bilo dovolj, da bi Timmermansu zagotovilo
    zmago, kar je seveda zanj veliko razočaranje. Ampak na splošno menim, da je na
    Nizozemskem trenutno preprosto premalo levih volivcev, pa če je na levi vodja
    Timmermans ali kdo drug. Država je pač desno usmerjena. Na Nizozemskem preprosto
    ni dovolj levih volivcev. To je dejstvo."'
  - Del volilnega taktiziranja desnosredinskega VVD-ja je bilo tudi to, da so v predvolilni
    kampanji življenjsko draginjo, predvsem pomanjkanje stanovanj, povezali s priseljevanjem.
    Taktiziranje, ki se jim je vrnilo kot bumerang. Večina politikov se strinja, da
    je to težava, a večina volivcev je več kot očitno menila, da ga ne morejo rešiti
    tisti, ki ga v 13 letih na oblasti niso. Kako velik in kakšen problem je priseljevanje
    na Nizozemskem?
  - '"Številke so velike, vendar ne izjemno velike," pojasnjuje Schmidt, "ampak ne
    gre za cunami, kot je izjavil Wilders, ki govori o migracijskem cunamiju. To je
    močno pretirano. Obstajajo pa seveda nekatere težave, na primer pri stanovanjski
    politiki.Največji del migracij na Nizozemskem sicer predstavljajo delovni migranti
    iz Evropske unije. Prihajajo iz Bolgarije ali Poljske in tu delajo. To število
    je zelo veliko. Ob njih pa imamo še begunce, ki prihajajo večinoma iz Sirije ali
    Afganistana. Njihovo število ni tako veliko, a problem je v tem, da imajo ti ljudje,
    ko dobijo pravico do azila na Nizozemskem, pravico tudi do nastanitve. Občina,
    v kateri so, mora poskrbeti, da dobijo stanovanje. In ker tudi veliko Nizozemcev
    čaka na občinska stanovanja, to podžiga protimigrantsko razpoloženje. Pravijo:
    oh, ti migranti, prihajajo od drugod, a imajo prednost pred mano, dobijo stanovanje,
    medtem ko jaz še vedno živim pri starših. Problem je dejansko stanovanjska kriza,
    ki pa je povezana tudi z migracijami."'
  - 'Profesor Verovšek v nizozemskem primeru vidi tudi lekcijo za evropski politični
    parket: "Zdi se mi, da je tudi to treba postaviti v širši kontekst. Na Poljskem
    je zmagala – ne bom rekel leva sredina – ampak neka desna sredina, ki ni tako
    radikalna. Tudi v Španiji je levici uspelo prevladati. Vidimo torej, da je treba
    v Evropi zelo taktično pristopati do skrajne desnice. Ta ima seveda možnosti za
    uspeh, tako kot jih je imela v preteklosti, ampak kot smo videli v teh primerih,
    jo je mogoče tudi ustaviti. Ko se v nekem političnem prostoru druge stranke ogradijo
    od skrajne desnice, se lahko če ne popolnoma ustavi, pa postavi v kot. Očitno
    je tudi, da ko se v kampanji govori o politikah, o katerih rada govori desnica,
    torej o migrantih, o tem, da gre preveč denarja za humanitarne namene, za Ukrajino,
    za Gazo, da so to teme, ki so vedno v korist desnici. To so teme, ob katerih desnica
    vedno zmaga. Zato je pomembno, da druge stranke pozornost volivcev preusmerijo
    na druge težave, na druge teme, in ne govorijo samo stvareh, ki pomagajo desnici."'
  - Nizozemsko zdaj čakajo dolga koalicijska pogajanja. Dilan Yesilgoz je že sporočila,
    da VVD, prvič po 13 letih ne bo več sodelovala v vladi, ne bodo pa nasprotovali
    morebitni manjšinski vladi. Torej z Wildersom v vladi da, če so oni glavni, a
    z Wildersom ne, če je on premier.
  - Wilders za večino v 150-članskem parlamentu potrebuje najmanj 76 sedežev. Gibanje
    kmetov in državljanov, ki je nastalo leta 2019 po protestih kmetov proti vladnim
    okoljskim ukrepom, je kljub velikim pričakovanjem zdaj dobilo le sedem poslanskih
    mandatov, kar Wildersu ne pomaga veliko, a ima stranka zaradi uspeha na marčevskih
    lokalnih volitvah veliko moč v senatu, s čimer lahko blokira zakonodajo, ki ji
    nasprotuje.
  - Nova družbena pogodba priljubljenega sredinskega politika Pietra Omtzigta, ki
    se je proslavil z razkrivanjem nepravilnosti v političnem sistemu, pred tremi
    meseci še sploh obstajala ni, zdaj pa bo imela 20 poslanskih mandatov; Wildersu
    sporočajo, da se bo moral zelo potruditi in zgladiti svoje ostre robove, če se
    bo želel pogovarjati z njimi. " Rekel je, da bo deloval ustavno, da ima zdaj druge
    prioritete," pojasnjuje profesor Verovšek, "ideje, da bi zaprli islamistične šole,
    prepovedali mošeje – še vedno tako misli, a zdaj so druge stvari pomembnejše.
    Nedvomno se zaveda, da česa takega morebitni koalicijski partnerji ne bodo podpirali.
    Skrajna stališča je umiril že med predvolilno kampanjo. Da jih sicer še vedno
    zagovarja, a da zdaj niso prioriteta."
  - '"Vprašanje pa je, ali mu bo uspelo postati politik, ki bo gradil mostove vsaj
    s strankami, ki so mu blizu," meni tudi Tom Louwerse, profesor političnih ved
    na univerzi v Leidnu.'
  - Koalicijska pogajanja bodo po napovedih trajala več mesecev. Do sestave nove vlade
    pa bo začasno še naprej vodil Mark Rutte.
  title: Zmaga nizozemske skrajne desnice slaba novica za Evropo
  keywords:
  - Nizozemska
  - Geert Wilders
  - Mark Rutte
  - volitve
  - koalicija
  id: '689727'
  n_comments: 64
  gpt_keywords:
  - nizozemska
  - politika
  - Geert Wilders
  - PVV
  - parlament
  - volitve
  - zmaga
  - EU
  - desničar
  - vladna koalicija
  - protiislamsko
  - stranka
  - svoboda
  - demokracija
  - kandidat
  - nacionalizem
  - populizem
  - varnost
  - radikalizem
- _id: 6838f53b616484d92144cad9
  url: https://www.rtvslo.si/sport/tenis/elitni-termin-ob-20-15-vedno-rezerviran-za-moske-obracune-zenske-pa-igrajo-ob-11-00/747357
  topics: sport
  authors:
  - A. G.
  date: '2025-05-29T18:04:05'
  figures:
  - caption: Ons Jabeur je izpadla že v 1. krogu. V torek jo je na stadionu Simone
      Mathieu s 7:6 in 6:0 izločila Poljakinja Magdalena Frech.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/05/29/66745457.jpg
    source: EPA
  - caption: Stadion Philippa Chatrierja je najbolj napolnjen v večernih urah.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/05/29/66745479.jpg
    source: EPA
  - caption: Gael Monfils je 42. igralec sveta, a je pravi ljubljenec občinstva na
      Rolandu Garrosu in vedno igra v elitnem terminu ob 20.15.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/05/28/66740393.jpg
    source: EPA
  id: '747357'
  keywords:
  - Ons Jabeur
  - Gilles Moretton
  - Roland Garros
  lead: V ženski karavani so vse glasnejši kritični glasovi o tem, da organizatorji
    največjih turnirjev pri televizijskih prenosih dajejo prednost moškim. Moški dvoboji
    dobivajo najbolj gledane večerne televizijske termine. Na Rolandu Garrosu je to
    zelo očitno.
  mention: []
  paragraphs:
  - Prva Afričanka in teniška igralka arabskega rodu, ki se je uvrstila v finale turnirja
    za grand slam Ons Jabeur, je močno kritizirala odločitev organizatorjev Rolanda
    Garrosa, da znova dajo prednost moškim dvobojem v večernem terminu na osrednjem
    stadionu Philippa Chatrierja.
  - Vseh šest dni ob 20.15 igrajo moški Niti en dan Rolanda Garrosa niso bile ženske
    uvrščene v elitni termin, ki se začne ob 20.15 po krajevnem času. V nedeljo je
    Ben Shelton premagal Lorenza Sonega, v ponedeljek je Jannik Sinner izločil domačina
    Arthurja Rinderknecha, v torek je ljubljenec občinstva Gael Monfils po zaostanku
    z 0:2 v nizih premagal Huga Delliena. V sredo je Holger Rune premagal Emiliana
    Navo, danes bosta ob 20.15 igrala Monfils in peti nosilec Jack Draper, petkov
    večerni termin pa je rezerviran za Carlosa Alcaraza in Damirja Džumhurja.
  - Ženske vsak dan začenjajo spored ob 11.00 pred precej praznimi tribunami Odkar
    so leta 2022 uvedli nočne dvoboje, sta bila samo dva od 35 dvobojev v posamični
    konkurenci ženska. Po drugi strani se prvi dvoboji dneva na igrišču Philippa Chatrierja
    običajno igrajo pred pol praznimi tribunami. Vseh šest letošnjih uvodnih dvobojev
    v posamični konkurenci so odigrale ženske. Danes je ob 11.00 Jessica Pegula ugnala
    rojakinjo Ann Li, v petek ob 11.00 pa bosta igrali prva igralka sveta Arina Sabalenka
    in Srbkinja Olga Danilović.
  - Ons Jabeur ogorčena Nekdanja druga igralka sveta Jabeur je lani zagovarjala stališče,
    da si igralke in igralci zaslužijo " boljši razpored ", potem ko je več dvobojev
    trajalo dlje od polnoči. V torek je izrazila novo kritiko na račun prenosov turnirja
    v Parizu, ko je spregovorila po gladkem porazu v prvem krogu proti Poljakinji
    Magdaleni Frech. Kritizirala je odločitev, da so nočni termini obračunov rezervirani
    za moške.
  - '30-letnica, ki je lani in predlani na pariškem pesku izpadla v četrtfinalu, je
    bila vidno nezadovoljna zaradi očitnega favoriziranja moškega tenisa: " Žalostno
    je, da se to še vedno dogaja. V Evropi je to žalostno za ženski šport na splošno.
    Kdor koli sprejema odločitve, mislim, da te osebe nimajo hčera, ker mislim, da
    nihče ne bi tako ravnal s svojimi hčerkami."'
  - 'Moretton: Razmišljamo o tem, kaj bi lahko bilo bolje za gledalce Gilles Moretton,
    predsednik francoske teniške zveze, je ta teden povzročil polemiko, ko je dejal,
    da urnik narekuje, kaj bo " bolje za gledalce ".'
  - '" Urnik je ena ključnih točk na turnirju. Včasih moramo razmišljati o tem, kaj
    bi lahko bilo bolje za gledalce in zato sprejemamo takšne odločitve, da sledimo
    temu. "'
  - 'Jabeur, dvakratna finalistka Wimbledona, se je odzvala v šaljivem tonu: " To
    je nekoliko ironično. Ne prikazujejo ženskega športa, ne prikazujejo ženskega
    tenisa, nato pa postavijo trditev: ''Ja, ampak večinoma po TV gledajo moške.''
    Seveda, da navijači bolj gledajo moške, ker daješ prednost moškim v najbolj gledanih
    terminih. Vse to je povezan o."'
  - Tudi izjemen obračun Osake in Badose ni bil v elitnem terminu " Škoda za zvezo.
    Veliko odličnih igralk si zasluži, da bi bile tudi one na tem razporedu. Eden
    od takšnih dvobojev, ki bi si zaslužil najboljši termin, je zanesljivo obračun
    Naomi Osake in Paule Badose. Tako neverjeten dvoboj. Morali bi biti tam. Tako
    kot lani, Iga Swiatek in Naomi Osaka, bi si zaslužili, da sta tam. Veliko odličnih
    dvobojev je, ki bi si zaslužili, da so v ospredju, " je bila ogorčena Tunizijka.
  - '" Nisem prepričana, o kakšnih navijačih govori predsednik zveze. Vem, da sem
    teniška navijačica. Ogledala si bom ženske dvoboje."'
  title: Elitni termin ob 20.15 vedno rezerviran za moške obračune, ženske pa igrajo
    ob 11.00
- _id: 657afc6cf4b0f036923512a1
  url: https://www.rtvslo.si/sport/rokomet/zorman-imel-najvec-pomislekov-glede-vratarjev-in-kroznih-napadalcev/691617
  topics: sport
  authors:
  - R. K.
  date: '2023-12-14T12:19:40'
  figures:
  - caption: Uroš Zorman
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/01/18/66052490.jpg
    source: Reuters
  lead: Selektor slovenske moške rokometne reprezentance Uroš Zorman je predstavil
    seznam igralcev za nastop na evropskem prvenstvu med 10. in 28. januarjem v Nemčiji.
    Na njem je 22 igralcev, v Berlin jih bo odpotovalo 18.
  mention:
  - 'Krilni igralci:'
  - 'Srednji igralci:'
  - 'Krožni napadalci:'
  paragraphs:
  - Slovenija bo na EP-ju igrala v skupini s Ferskimi otoki, Poljsko in Norveško.
    V drugi del napredujeta dve reprezentanci. Prva tekma jo čaka 10. januarja.
  - Slovenska elitna izbrana vrsta se bo zbrala 26. decembra v Laškem. Prvi del priprav
    bo opravila v Celju, drugega v Ljubljani, do odhoda v nemško prestolnico pa jo
    čakajo tri pripravljalne tekme. Najprej se bo 29. decembra v Slovenj Gradcu pomerila
    z Avstrijo, 5. in 6. januarja pa sta pred njo v Poreču še tekmi s Črno goro in
    Hrvaško.
  - '" Na letošnjem januarskem SP-ju na Poljskem in Švedskem ter v kvalifikacijah
    za EP 2024 smo naredili korak naprej. Oblikovala se je zadovoljna, delovna, srčna
    in bojevita skupina ljudi. V Nemčiji želimo narediti pol koraka naprej, predvsem
    v smeri večje uigranosti ekipe. Naš primarni cilj je uvrstitev v drugi del tekmovanja,
    " je povedal Zorman.'
  - '"Naša skupina v Berlinu je zelo zahtevna in zanimiva. Za širšo javnost so Ferski
    otoki rokometna eksotika, a gre za reprezentanco, ki je v zadnjih dveh letih izjemno
    napredovala. Poljska ima dolgo rokometno tradicijo in ne glede na to, da smo jo
    na zadnjih velikih tekmovanjih premagovali, nas čaka izjemno zahtevna naloga.
    Norveška v zadnjih letih vedno naskakuje vrh in se bori za kolajne, tako bo tudi
    na januarskem turnirju v Nemčiji," je skupinske tekmece v Berlinu opisal Zorman.'
  - Ljubljančan je imel v naboru svojih igralcev za evropsko prvenstvo največje pomisleke
    na položajih vratarjev in krožnih napadalcev.
  - '" Po posvetu s trenerjem vratarske sekcije Gorazdom Škofom sem se odločil za
    Klemena Ferlina, Urbana Lesjaka in Miljana Vujovića, ki so dobili prednost pred
    Jožetom Baznikom in Urhom Kastelicem. Če smo iskreni in pošteni, nihče od njih
    posebej ne blesti v svojih klubskih sredinah in nima maksimalne minutaže. Določene
    pomisleke sem imel tudi pri izboru krožnih napadalcev, ravno zaradi tega sem na
    sklepne priprave poklical štiri igralce. Glede drugih igralskih položajev pa je
    bilo bolj ali manj vse jasno, " je dejal Zorman.'
  - V zadnjem obdobju je imel od Zormanovega 22-članskega kadra največ zdravstvenih
    težav krilni igralec Barcelone Blaž Janc, ki pa se počasi vrača v trenažni in
    tekmovalni ritem. V prvem delu priprav v celjski dvorani Golovec bo delal po nekoliko
    prilagojenem programu.
  - 'Vratarji: Klemen Ferlin (Erlangen), Urban Lesjak (Eurofarm Pelister) in Miljan
    Vujović (Stuttgart);'
  - 'Krilni igralci: Blaž Janc (Barcelona), Gašper Marguč (Veszprem), Domen Novak
    (Wetzlar), Staš Slatinek Jovičić (Trimo Trebnje), Tilen Kodrin (Gummersbach) in
    Tadej Mazej (Celje Pivovarna Laško);'
  - 'Srednji igralci: Dean Bombač, Borut Mačkovšek (oba Pick Szeged), Nejc Cehte (Eurofarm
    Pelister), Jure Dolenec (Limoges), Nik Henigman (Saint Raphael), Tadej Kljun (Balatonfüredi),
    Rok Ovniček (Nantes), Aleks Vlah (Alborg) in Miha Zarabec (Wisla Plock);'
  - 'Krožni napadalci: Blaž Blagotinšek (Flensburg Handewitt), Kristjan Horžen (Gummersbach),
    Matic Suholežnik (Zagreb) in Stefan Žabić (Celje Pivovarna Laško).'
  title: Zorman imel največ pomislekov glede vratarjev in krožnih napadalcev
  keywords:
  - EP v rokometu
  - Uroš Zorman
  - slovenski rokometaši
  gpt_keywords:
  - rokomet
  - reprezentanca
  - evropsko prvenstvo
  - igralci
  - Nemčija
  - tekme
  - trener
  - Selektor
  - vratarji
  - napadalci
  - priprave
  - turnir
  - tekmeci
  - izbor
  - skupina
  - tradicija
  - tekovanje
  - kvalifikacije
  - korak naprej
  id: '691617'
  n_comments: 14
- _id: 652ea7a35baa4bed2375dbf0
  url: https://www.rtvslo.si/sport/rokomet/zorman-na-priprave-vpoklical-vse-najboljse-slovenske-rokometase/685199
  topics: sport
  authors:
  - To. G.
  date: '2023-10-17T14:24:17'
  figures:
  - caption: Slovenijo pod vodstvom Zormana čaka v drugi polovici januarja EP v Nemčiji.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/10/06/66023417.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  - caption: Na zadnjem EP-ju je Slovenija izpadla že v skupinskem delu in končala
      kot 16., medtem ko je bila na EP-ju 2020 četrta.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/12/26/65638796.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  lead: Slovenska moška rokometna reprezentanca bo med 29. oktobrom in 5. novembrom
    opravila prvi del priprav za nastop na evropskem prvenstvu na začetku prihodnjega
    leta v Nemčiji.
  mention:
  - Jure Natek
  - Uroš Zorman
  - 'krilni igralci:'
  - 'zunanji igralci:'
  - 'krožni napadalci:'
  paragraphs:
  - Vrhunec prvih priprav bosta tekmi s Srbijo. Prva bo 4. novembra v Črnomlju, druga
    pa dan kasneje v Kočevju. Slovenija bo na EP-ju 2024 v Nemčiji med 10. in 28.
    januarjem v skupinskem delu v Berlinu igrala s Ferskimi otoki, Poljsko in Norveško.
  - '"Rokometna zveza Slovenija nadaljuje svojo strategijo prirejanja reprezentančnih
    tekem v manjše slovenske kraje z rokometno tradicijo. Veseli nas, da je zanimanje
    za bližnji tekmi veliko, vstopnice praktično več niso na voljo," je na torkovi
    novinarski konferenci v prostorih RZS-ja na Leskoškovi dejal direktor reprezentance
    Jure Natek, ki bo kmalu prevzel tudi mesto generalnega sekretarja pri krovni zvezi.'
  - Pred elitno slovensko izbrano vrsto je konec meseca prva reprezentančna akcija
    po skoraj polletnem premoru in uspešnih kvalifikacijskih nastopih za EP v Nemčiji,
    kjer je s petimi zmagami in enim porazom osvojila prvo mesto pred BiH-om, Črno
    goro in Kosovom.
  - '"Na bližnjo akcijo sem povabil 21 igralcev, na vsako igralno pozicijo po tri.
    Na seznamu je jedro ekipe za januarsko evropsko prvenstvo v Nemčiji in kvalifikacije
    za SP 2025, upam, da tudi za marčevske kvalifikacije za olimpijske igre v Parizu
    2024. Od povabljencev je na bližnjih pripravah zaradi poškodbe kolena vprašljiv
    le Borut Mačkovšek, medtem ko bo Domen Makuc zaradi strgane zunanje stranske vezi
    in sprednje križne vezi dalj časa odsoten," je dejal selektor Uroš Zorman.'
  - '"Na bližnjih tekmah s Srbijo končni izid ne bo primarnega pomena. S srbskim selektorjem
    bom skušal doseči dogovor, da priložnost za dokazovanje dobi vseh 21 igralcev
    in ne le 16, na obeh tekmah pa se želimo osredotočiti na posamezne segmente v
    naši igri," je dodal Zorman.'
  - Slovenija se bo po prvi pripravljalni akciji nato znova zbrala konec decembra.
    Tedaj se bo v Slovenj Gradcu pomerila z Avstrijo, tik pred odhodom na januarski
    zaključni turnir v Nemčiji pa načrtuje tudi dve tekmi s Hrvaško in Črno goro.
  title: Zorman na priprave vpoklical vse najboljše slovenske rokometaše
  keywords:
  - rokomet
  - Uroš Zorman
  - EP 2024
  gpt_keywords:
  - rokomet
  - reprezentanca
  - priprave
  - evropsko prvenstvo
  - Nemčija
  - Srbija
  - tekma
  - trening
  - selektor
  - igralec
  - poškodba
  - koleno
  - kvalifikacije
  - turnir
  - akcija
  - strategija
  - zveza
  - generalni sekretar
  - poziv
  - dogovor
  id: '685199'
  n_comments: 9
- _id: 64613b29e32ccd3c085ab7c6
  url: https://www.rtvslo.si/gospodarstvo/kljucen-problem-kapaciteta-tirov-ne-dopusca-vecjega-stevila-vlakov/667261
  authors:
  - Maja Derčar
  - Urška Jereb
  - Radio Slovenija
  date: '2023-05-08T08:01:00'
  title: 'Ključen problem: kapaciteta tirov ne dopušča večjega števila vlakov'
  paragraphs:
  - Lani so imele Slovenske železnice okrog 40 milijonov evrov dobička iz poslovanja
    (EBIT), letos pričakujejo še nekoliko boljši rezultat. "Polnokrvno digitalizirane"
    naj bi postale do konca leta 2024, do takrat naj bi tudi pridobile celotni delež
    v avtobusnem prevozniku Nomago. Čez osem let bo železniški potniški promet v državi
    odprt za tujo konkurenco.
  - SŽ-Potniški promet ima z državo podpisano pogodbo v vrednosti 73 milijonov evrov
    za opravljanje obvezne gospodarske javne službe, to pomeni, da država predpiše
    vozne rede in cene vozovnic, ki jih tudi subvencionira. Do leta 2031 bo podjetje
    SŽ edini prevoznik v potniškem prometu, od takrat naprej pa bo moralo za prevoze
    oziroma potnike tekmovati z drugimi ponudniki. Pa bo sploh zanimanje za opravljanje
    tovrstnih storitev glede na stanje tirov in potovalne čase?
  - 'Slovenske železnice bodo letos prepeljale približno 15 milijonov potnikov. Če
    bi bile enako uspešne kot češke železnice, bi jih skoraj 30 milijonov. Zakaj torej
    ni potnikov še več, če promet po tirih prispeva k zmanjšanju izpustov? Generalni
    direktor Dušan Mes, ki je na tem položaju rekordnih 11 let, odgovarja: "Kapaciteta
    tirov ne dopušča več vlakov. To je, kot bi rekel, da v Sloveniji ni avtocest.
    Tako je na železnicah. Ne vem, kako bi šli na morje, če ne bi bilo avtocest …
    Ko bo število prog večje, bo večje tudi število potnikov. Doslej je bilo malo
    vloženega v regionalne proge, kar pa za potniški promet pomeni izjemno priložnost."'
  - Švicarji se ponašajo s točnostjo železniških povezav, ker imajo dvotirne železnice,
    to pomeni, da vlaki vozijo pogosteje in se lahko srečujejo. Na naših regionalnih
    progah bi potrebovali dvotirnost vsaj od Ljubljane do Kamnika, Novega mesta, Kočevja,
    Kranja, Grosuplja, med drugim našteva Mes, ki v morebitni prihodnji konkurenci
    na potniškem delu vidi dobrodošlo spodbudo za izboljšanje vseh storitev.
  - Država in Unija z evropskimi nepovratnimi sredstvi sta doslej pri posodabljanju
    prog prednost namenjali glavnemu križu, ki se vklaplja v evropske koridorje. Katere
    proge bi morale zdaj priti na vrsto? Nujno je rešiti ljubljansko vozlišče, poudarja
    Mes. Zdaj gre ves tovorni promet skozi prestolnico. Tu je še omenjeni promet do
    Kranja (nujna dvotirnost) ali Kamnika (nujna prenova proge), vse bolj aktualno
    pa je vprašanje, kako skrajšati potovalne čase na relacijah Maribor–Ljubljana
    in Ljubljana–Koper. Ključno merilo za konkurenčnost železniškega prevoza je, da
    je po trajanju potovanja primerljiv s cestnim.
  - '"Ko bodo obnovitvena dela končana, bomo uvajali direktne vlake Novo mesto–Ljubljana
    in Maribor–Ljubljana s postankom v Celju. Izračunali smo, da se da priti na cilj
    v manj kot 90 minutah. Celo Zasavje je že danes konkurenčno," nadaljuje Mes. Če
    bi hoteli med prestolnico in Koprom ali Mariborom potovati eno uro, bi morali
    zgraditi nove železniške odseke.'
  - Največ jeze in ogorčenja med potniki je v preteklosti povzročal zaostanek za drugimi
    digitaliziranimi železnicami. Tako se je dogajalo, da na nekaterih progah vozovnice
    ni bilo mogoče plačati s kartico ali pa je bilo treba prek spleta kupljeno vozovnico
    celo natisniti.
  - Slovenske železnice so v digitalizacijo vložile 20 milijonov evrov, od tega v
    potniški promet pet milijonov. Generalni direktor napoveduje, da bo do konca prihodnjega
    leta digitalizacija primerljiva z avstrijsko ali nemško. Vse nakupe in rezervacije
    bo mogoče opravljati prek telefona, na voljo bodo podatki o vseh ponudbah, voznih
    redih, lokacijah vlakov, zastojih, zamudah, povezavah z avtobusnimi prevozniki,
    rezervacijskih sistemih na postajališčih za parkirišča in podatki o morebitni
    souporabi vozil (car sharing). Digitalizacija naj bi potekala skupaj z nakupom
    stoodstotnega deleža (zdaj znaša 50 %) avtobusnega prevoznika Nomago, ki bo med
    drugim dopolnjeval železniški prevoz. Nomago zaposluje približno 1200 ljudi in
    dosega 120 milijonov letnih prihodkov. Prihodki SŽ-ja znašajo približno 640 milijonov
    evrov, zaposlenih je 6900 sodelavcev, v zadnjem času so število povečali zaradi
    zaposlitve agencijskih delavcev. Od prevzema Nomaga je logično pričakovati sinergije.
  - Na vprašanje o nadaljnji nujnosti elektrifikacije prog direktor železnic odgovori,
    da je elektrificiran glavni železniški križ, druge proge pa po večini niso. Toda
    po njegovem mnenju izziv ni več elektrifikacija, sodobni vlaki na dizel (sploh
    pa na vodik) so enako zmogljivi in varčni. "Veliko večji okoljski učinek bo država
    dosegla, če bo nadgradila obstoječe proge in jih spremenila v vsaj delno dvotirne."
    To pomeni, da se dolgotrajno čakanje na elektrifikacijo ne izplača, namesto nje
    je treba čim več potnikov spraviti na tire. Železnice so kupile 52 Stadlerjevih
    potniških garnitur, od tega 21 dizelskih. V načrtu je nakup še dvajsetih vlakov.
  - Med pandemijo in po napadu Rusije na Ukrajino so se roki dobav vlakov podaljšali
    s treh na skoraj pet let. SŽ bo načrtovane vlake menda dobil v dveh letih. Se
    pa hitri obrati v gospodarski dejavnosti nedvomno razberejo iz tovornega prometa
    in dobavnih rokov za vlake. "Gospodarstvo se ohlaja, to opazimo po količini tovora
    na določenih relacijah. Pričakujemo, da se bodo v letih 2024 in 2025 razmere spremenile
    in bo več vagonov ter lokomotiv na voljo s krajšimi dobavnimi roki, ker gospodarstvo
    ne bo več raslo tako kot v preteklih letih."
  - Januarja 2022 je v lastništvo družbe SŽ-Tovorni promet z 49-odstotnim deležem
    vstopilo češko podjetje EPLI (EP Logistics International), ki ima v svoji skupini
    logistično divizijo. Dogovarjanje s Čehi in usklajevanje pogodbe sta bila dolgotrajna.
    "Po enem letu ocenjujemo, da je to partnerstvo dobro, predvsem pa tovornemu delu
    železnic omogoča vlaganja. Tovorni promet je družba, ki sicer v tem hipu posluje
    zelo dobro, dejstvo pa je, da je manko investicij zadnjih desetletij velik. Danes
    imamo načrt, kako do leta 2027 vložiti 300 milijonov evrov. Tovorni promet bo
    potreboval vsaj 30 novih lokomotiv, da bo sploh ostal konkurenčen. Treba bo kupiti
    vsaj 700 novih vagonov in čim prej izvesti prevzeme na Hrvaškem, v Srbiji, Italiji
    in Avstriji." Močan tovorni promet oziroma konkurenčnost na tem delu namreč narekuje
    uspeh železnic.
  - Dušan Mes med najtežja obdobja v svoji karieri prišteva lansko negotovost po eksploziji
    borznih cen električne energije. Železnicam se je iztekla triletna pogodba, po
    kateri so za elektriko plačevale približno 60 evrov/MWh. Poslovodstvo in ponudnik
    energije sta staro pogodbo podaljšala za tri mesece, letos zakupljena elektrika
    ima ceno 130 evrov/MWh, kar je ugodno v primerjavi z drugimi velikimi podjetji
    in panogami. Nekaj časa je bil strošek zelo negotov. "Če bi kupili elektriko po
    300 evrov, bi imeli v polletju vsaj za 60 milijonov višje stroške," pripoveduje
    gost podkasta. Mimogrede, nemška država bo letos za plačilo elektrike nemškim
    železnicam (Deutsche Bahn) namenila pomoč v vrednosti 1,1 milijarde evrov.
  - Poleg cen energentov so se zvišale tudi plače. Inflacija je namreč najbolj udarila
    zaposlene z nizkimi plačami. Tretjina zaposlenih na SŽ-ju (glede na izobrazbo
    in zahtevnost dela) prejema minimalno plačo, ki se je povečala za 12 odstotkov.
    V podjetju so lani plače povišali za šest odstotkov, julija letos naj bi jih še
    za tri odstotke.
  - 'Za kar nekaj dvigov obrvi pa je poskrbela plačana zdravstvena preventiva, ki
    je drugi zaposleni v državnih podjetjih niso deležni: to je pravica vsakih pet
    let do šest dni subvencioniranega zdravilišča. SŽ je tudi solastnik Term Olimia,
    ki v večini izvajajo te storitve, do njih so upravičeni delavci v operativi. Mes
    zagovarja boniteto z nižjim deležem bolniških odsotnosti in dejstvom, da je ugodnost
    ob nizkih plačah tisto, kar delodajalec še lahko ponudi zaposlenim, ki jih na
    nekaterih mestih tudi že primanjkuje.'
  - Železniški sindikati veljajo za ene najmočnejših in najbolj neustrašnih delavskih
    zastopnikov, ki so sposobni spodnesti katerega koli direktorja. Vendar pa v zadnjem
    desetletju v javnosti ni vidnih razpok oziroma prepirov. Mes pravi, da je napetosti
    med njim in sindikati sicer dovolj, vsak teden rešujejo probleme, v javnosti pa
    napetosti ne razkazujejo, ker bi s tem krnili ugled družbe in povzročali tudi
    poslovno škodo. "Odnos do mene je korekten," dodaja, vsi naj bi bili tudi osredotočeni
    na poslovanje in dobičkonosnost podjetja. Po njegovih besedah so drugod po Evropi
    na železnicah, v pristaniščih ali letalskih družbah sindikati enako zelo zahtevni.
  - Zakaj ni ravnal odločneje leta 2018, ko so v javnost prišli posnetki telefonskega
    pogovora, v katerem prvi sindikalist in nadzornik železnic Silvo Berdajs grobo
    žali delavca in mu grozi zaradi prestopa v drug sindikat? Mes, ki prizna, da bi
    tiste čase najraje hitro pozabil, pravi, da so ukrepali optimalno. Berdajs je
    takrat začasno izstopil iz nadzorniških funkcij. Glede strožjega ukrepanja pa
    se sprašuje, kaj bi v pravnem smislu sploh še lahko storili, še posebno če lahko
    sindikat vodi tudi nekdo, ki ne dela na železnicah.
  - Za konec še pogled na nesrečo pri Hrastovljah junija 2019. Poka tirnice, zaradi
    katerega je iztirjenje vlaka povzročilo izlitje več kot sedem tisoč litrov kerozina,
    se ni dalo predvideti, ker je bila tirnica pregledana v rokih, pogosteje, kot
    to določajo pravilniki, pripoveduje Mes. Prepričan je, da ni šlo za malomarnost.
    Kljub temu je SŽ spremenil interne pravilnike, da so pregledi prog in menjave
    elementov pogostejši. Koprski kriminalisti so sicer v zadevi podali štiri kazenske
    ovadbe.
  - V podkastu Srce bije za posel smo prvemu možu železnic zastavili tudi vprašanja
    o ljubljanskem potniškem centru, zaposlovanju političnih kadrov in sponzorstvih.
    Vabljeni k poslušanju.
  topics: gospodarstvo
  figures:
  - caption: 18. podkast Srce bije za posel je gostil Dušana Mesa.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/05/06/66079449.jpg
    source: Radio Slovenija
    caption.en: The 18th podcast "Srce bije za posel" hosted Dušan Mes.
  lead: 'Železnice so sredi intenzivnega cikla obnove, posodobitve in izgradnje prog,
    država pa mora v bližnji prihodnosti sprejeti pomembne odločitve o regionalnih
    železniških povezavah, dvotirnosti in novih krakih. '
  mention:
  - Dušan Mes
  - Silvo Berdajs
  keywords:
  - Dušan Mes
  - Slovenske železnice
  - Srce bije za posel
  gpt_keywords:
  - Železnice
  - Posodobitev
  - Proge
  - Regionalne povezave
  - Dvotirnost
  - Razvoj
  - Digitalizacija
  - SŽ-Potniški promet
  - Subvencije
  - Potniki
  - Izpusti
  - Tiri
  - Avtoceste
  - Regionalne proge
  - Švicarji
  - Točnost
  - Ljubljana
  - Kamnik
  - Novo mesto
  - Konkurenca
  id: '667261'
  n_comments: 67
- _id: 664a92bbf840d97037edf6a1
  url: https://www.rtvslo.si/sport/atletika/apostolovski-tretja-sutej-s-prebavnimi-tezavami-sesta-ceh-sele-sedmi-v-maroku/708828
  topics: sport
  authors:
  - M. R.
  date: '2024-05-19T22:17:47'
  figures:
  - caption: Lia Apostolovski je marca na dvoranskem SP-ju v Glasgowu osvojila bronasto
      medaljo.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/08/28/66110587.jpg
    source: Reuters
  - caption: Kristjan Čeh med lanskim mitingom v Maroku, ki so ga priredili v Rabatu.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/05/29/66086276.jpg
    source: Reuters
  - caption: Prudence Sekgodiso.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/05/19/66185195.jpg
    source: Reuters
  id: '708828'
  keywords:
  - Lia Apostolovski
  - Tina Šutej
  - Kristjan Čeh
  - Anita Horvat
  lead: Lia Apostolovski je z izidom sezone 1,91 m v skoku v višino zasedla tretje
    mesto na mitingu Diamantne lige v Marakešu v Maroku.
  mention:
  - Tina Šutej
  - Kristjan Čeh
  - Anita Horvat
  - Angelina Topić
  - Tina Šutej
  - Angelica Moser
  - Mykolas Alekna
  - Kristjan Čeh
  - Anita Horvat
  - Prudence Sekgodiso
  paragraphs:
  - Tina Šutej je s prebavnimi težavami zasedla šesto mesto v skoku s palico (4,45
    m), sedma pa sta bila Kristjan Čeh v metu diska (64,64 m) in Anita Horvat v teku
    na 800 m (2:01,38).
  - V skoku v višino je zmagala Srbkinja Angelina Topić. Bronasta z zadnjega EP-ja
    na prostem je z 1,98 m v zadnjem poskusu popravila državni rekord. Dveh metrov
    ji ni uspelo preskočiti. Zmagala je že na uvodnem mitingu Diamantne lige v Dohi
    prejšnji petek. Drugo mesto je zasedla Nemka Christina Honsel (1,91 m).
  - Apostolovski je 1,75 m, 1,81 m in 1,87 m zmogla v prvih skokih. Letvico na 1,91
    m je preskočila v drugem poskusu.
  - Nato so letvico postavili na višino osebnega rekorda slovenske predstavnice, 1,95
    m. Apostolovski je bila tam trikrat neuspešna.
  - Z 1,87 m je bila četrta nekdanja svetovna mladinska prvakinja Morgan Lake iz Velike
    Britanije.
  - '"Zadovoljna sem z napredkom, predvsem v tehniki. Pred tekmo sem si zadala za
    cilj ravno to, da pazim na tehniko. Vesela sem, kako sem to izpeljala in dosegla
    spodbuden izid. Zaradi ene poprave sem bila ob drugo mesto," je povedala Lia Apostolovski.'
  - Tina Šutej je bila v skoku s palico v prvem poskusu uspešna na 4,30 m in v drugem
    na 4,45 m, na 4,55 m pa je letvico podrla v vseh treh poskusih in ni ostala med
    četverico, ki se je še merila za zmago.
  - Najboljša je bila Švicarka Angelica Moser s 4,73 m. Drugo mesto je zasedla Italijanka
    Roberta Bruni (4,65 m), tretje Grkinja Aikaterini Stefanidi (4,55 m), nekdanja
    olimpijska, svetovna in evropska prvakinja.
  - Šutej je sicer lastnica štirih medalj na velikih tekmah v zadnjih letih. "Imela
    sem težave s prebavo, od pol šestih zjutraj sem bila na stranišču. Že tretjič
    se mi je to primerilo v Maroku, nikjer drugje nisem imela takih težav. Na ogrevanju
    ni bilo videti, da bom sploh kaj skočila. Nisem imela energije, zbrala sem jo
    za dve višini. Vesela sem, da nisem imela težav s tetivo," je pojasnila.
  - V metu diska je prepričljivo zmagal Litovec Mykolas Alekna, svetovni rekorder
    in evropski prvak je vrgel 70,70 m v četrti seriji.
  - Drugi je bil Avstralec Matthew Denny (67,74 m), tretji pa olimpijski in svetovni
    prvak Daniel Stahl iz Švedske (67,49 m).
  - Kristjan Čeh je v prvem poskusu ostal brez veljavnega izida, tako kot tudi v drugem.
    V tretji seriji je s 64,64 m prišel na šesto mesto, potem pa je tudi v četrti
    in peti seriji ostal brez izida in zdrsnil še za eno mesto. V šesti seriji so
    metali samo prvi trije. To je najslabši izid na velikih mitingih v zadnjih letih
    za silaka iz Podvincev, v Dohi je pred devetimi dnevi zmagal.
  - Anita Horvat je osvojila prvi točki v Diamantni ligi v sezoni. Čeprav ji je na
    koncu nekoliko zmanjkalo moči, je bila sedma. Z najboljšim izidom sezone na svetu
    je slavila Južnoafričanka Prudence Sekgodiso (1:57,26), ki je presenetila pred
    tekmo favorizirano Etiopijko Habitam Alemu (1:57,70).
  - '"Imam boljše občutke kot na prejšnji tekmi v Dohi, ki sem jo končala na repu.
    Potrebujem nekaj časa, da pridem v pravo formo. Vesela sem, da se premikam v pravo
    smer," je sporočila Horvat.'
  title: Apostolovski tretja, Šutej s prebavnimi težavami šesta, Čeh šele sedmi v
    Maroku
  gpt_keywords:
  - atletika
  - miting
  - Diamantna liga
  - višina
  - skok
  - palica
  - met diska
  - tek
  - napred
  - tehnika
  - cilj
  - napred
  - rezultat
  - Slovenija
  - Srbija
  - Nemčija
  - Velika Britanija
  - Švica
  - Grčija
  n_comments: 13
- _id: 6577b0ae87b52fb79606c344
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/predsednica-je-prvo-priznanje-na-podrocju-clovekovih-pravic-podelila-katarini-bervar-sternad/691247
  topics: slovenija
  authors:
  - La. Da.
  - Al. Ma.
  date: '2023-12-11T14:23:13'
  figures:
  - caption: 'Foto: BoBo'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/11/66141224.jpg
    source: ''
  lead: Nataša Pirc Musar je na slovesnosti v predsedniški palači podelila prvo priznanje
    predsednice republike za delo na področju človekovih pravic. Prejela ga je direktorica
    Pravnega centra za varstvo človekovih pravic in okolja Katarina Bervar Sternad.
     
  mention:
  - ' Dijana Matkovič'
  paragraphs:
  - Priznanje predsednice republike za delo na področju varstva, zagotavljanja in
    uveljavljanja človekovih pravic ter prispevek h krepitvi družbene zavesti o pomenu
    varovanja človekovih pravic je sicer Nataša Pirc Musar letos podelila prvič. "Še
    zlasti v času, v katerem smo, ko se srečujemo s številnimi izzivi na področju
    varovanja pravic, se mi zdi to pomemben prispevek k pozivanju h krepitvi družbene
    zavesti o pomenu varovanja človekovih pravic, ki so ključne za ohranjanje in utrjevanje
    demokracije, pravičnosti, stabilnosti, napredka in miru v svetu," je Nataša Pirc
    Musar dejala v nagovoru zbranim na podelitvi priznanja.
  - Delo direktorice PIC - Pravnega centra za varstvo človekovih pravic in okolja
    Katarine Bervar Sternad temelji na neposrednem stiku s posamezniki iz ranljivih
    skupin, s socialno ogroženimi družinami ter z drugimi žrtvami diskriminacije in
    kršitev človekovih pravic. Ob konkretnih primerih kršitev človekovih pravic pa
    prepoznava sistemske pomanjkljivosti, na katere opozarja pristojne državne ustanove
    ter si prizadeva za njihovo odpravo, so v predsedničinem uradu utemeljili podelitev
    priznanja.
  - '"Katarina Bervar Sternad teče maraton skozi številne vlade, različne odločevalce,
    prek ovir in padcev, a vselej odločno in z jasnim ciljem: da bi bili družba, ki
    dosledno spoštuje človekove pravice, kjer si vsi, še posebej pa ustanove, prizadevamo
    za njihovo varovanje in spoštovanje s posebnim tenkočutjem do pravic tistih, katerih
    glas v družbi je manj ali celo neslišan," so navedli.'
  - Kot so spomnili, začetki delovanja prejemnice priznanja segajo na področje brezplačne
    pravne pomoči, njene izkušnje in delo pa so ključni, da se je leta 2021 oblikovala
    Pravna mreža za varstvo demokracije, ki se odziva in prispeva k ubranitvi načel
    pravne države in demokratične delitve oblasti v Sloveniji.
  - Prav tako je Katarina Bervar Sternad tudi ena najvidnejših bork na področju preprečevanja
    nasilja nad ženskami in v družini, pobudnica in članica Mreže za otrokove pravice,
    sodelovala je tudi pri pripravi predloga zakona o varstvu pred diskriminacijo,
    so našteli v predsedničinem uradu. "Danes si brez uvidov, stališč in izkušenj
    prejemnice priznanja ni mogoče zamisliti strokovnega pogovora o stanju človekovih
    pravic in potrebnih sistemskih izboljšavah," s o še izpostavili.
  - Katarina Bervar Sternad je v zahvali ob prejemu priznanja poudarila, da tega prevzema
    v imenu vseh, ki v nevladnem sektorju delajo za spoštovanje človekovih pravic
    v družbi, še posebej v času, ko se poskuša spodkopavati pomen njihovega dela.
    Zagovorniki človekovih pravic v Sloveniji sicer morda niso podvrženi enakim nevarnostim
    kot njihovi kolegi v tujini, a stopnja nestrpnosti zoper njih ni zanemarljiva,
    je "mikrogojišče nasilja in slaba napoved za naše nadaljnje delo, če se temu ne
    zoperstavi sam vrh", je opozorila.
  - Pogoji za delo zajemajo tudi dejanske možnosti za ščitenje javnega interesa, je
    izpostavila Bervar Sternadova. Zgolj podelitev statusa namreč ni dovolj, če je
    ob pisanju zakonodaje težko dobiti prostor za mizo in če se je za uveljavljanje
    javnega interesa treba boriti proti močnim lobijem. "Težko se je boriti proti
    temu, še posebej, če politični odločevalci z eno nogo stojijo v državni upravi,
    z drugo pa na primer v energetiki," je bila ostra in poudarila, da je družba lahko
    uspešna zgolj toliko, kot dostojno živijo tisti, odrinjeni na njen rob.
  - Pomen dela civilne družbe je v nagovoru izpostavila tudi slavnostna govornica,
    pisateljica in publicistka Dijana Matkovič. V Sloveniji je civilna družba pogosto
    spregledana, zlasti s strani države, saj jim povzroča slabo vest, ker opravljajo
    delo, ki bi ga morala država, a ji pri tem pogosto spodleti, je poudarila. Zato
    je po njenem mnenju danes na mestu opozoriti tudi na v zadnjih treh desetletjih
    samostojne države izgubljene pravice. Med drugim je izpostavila pravice, ki urejajo
    socialno ekonomske razmere posameznikovega življenja, odsotnost ustrezne stanovanjske
    politike, izgubljene delavske pravice in posledice okoljskih katastrof.
  - '"Vsi to vemo, a vendar se nič ne spremeni, dobimo zgolj malo več politične korektnosti,
    ne pa tudi sistemskih sprememb, malce več vključenosti vseh, ne pa tudi dejansko
    enakih pravic," je opozorila. Odgovorov ne gre iskati pri politikih in gospodarstvenikih,
    temveč v avtonomnih prostorih, ki jih nekateri politiki simbolno in fizično tako
    radi rušijo, je sklenila Matkovićeva.'
  - Predsednica priznanje podeljuje ob mednarodnem dnevu človekovih pravic, ki ga
    sicer obeležujemo 10. decembra. Letos je potekal pod geslom Svoboda, enakost in
    pravica za vse. Združeni narodi so v ospredje postavili 75. obletnico sprejetja
    splošne deklaracije človekovih pravic, ki je prvič na univerzalni ravni zapisala
    pravice in svoboščine vseh ljudi ne glede na njihove okoliščine
  title: Predsednica je prvo priznanje na področju človekovih pravic podelila Katarini
    Bervar Sternad
  keywords:
  - Diskriminacija
  - Pravna pomoč
  - Katarina Bervar Sternad
  - Človekovih pravic
  - Nataša Pirc Musar
  id: '691247'
  n_comments: 7
  gpt_keywords:
  - Nataša Pirc Musar
  - Priznanje
  - Predsednica republike
  - Varstvo človekovih pravic
  - Katarina Bervar Sternad
  - Pravni center
  - Uveljavljanje človekovih pravic
  - Družbena zavest
  - Demokracija
  - Pravičnost
  - Stabilnost
  - Napredek
  - Mir
  - Ranljive skupine
  - Diskriminacija
  - Kršitve človekovih pravic
  - Sistemske pomanjkljivosti
  - Predsedničin urad
  - Brezplačna pravna pomoč
  - Pravna mreža
- _id: 6804393e7b302a3000c3bd9d
  url: https://www.rtvslo.si/okolje/iz-ljubljanice-potegnili-za-660-kilogramov-smeti/743323
  topics: okolje
  authors:
  - A. K. K.
  date: '2025-04-19T15:49:30'
  figures:
  - caption: Med odpadki, ki so jih potapljači potegnili iz reke, je bil tudi prometni
      znak.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/04/19/66621715.jpg
    source: BoBo
  id: '743323'
  keywords:
  - Prostovoljci
  - Potapljači
  - Odpadki
  - Čiščenje
  - Ljubljanica
  lead: V akciji tradicionalnega čiščenja reke Ljubljanice so potapljači iz vode potegnili
    za 660 kilogramov odpadkov, med katerimi so bili tudi električni skiroji, radio
    in osebni računalnik. Sodelovalo je 72 potapljačev, ribičev, gasilcev in prostovoljcev.
  mention:
  - Miro Potočnik
  paragraphs:
  - Letošnje čiščenje Ljubljanice je bilo že 34. po vrsti in še posebej zahtevno zaradi
    močnega toka in slabe vidljivosti, so povedali organizatorji.
  - Sodelujoči, med katerimi so bili potapljači, ribiči, gasilci in drugi prostovoljci,
    so Ljubljanico in njena nabrežja očistili od Ribiškega doma Barje na Livadi do
    ljubljanske tržnice.
  - Zaradi nedavnega dežja ima Ljubljanica močen tok, zato so v akciji tokrat sodelovali
    le izkušeni potapljači, ki so iz rečne struge potegnili več kot 660 kilogramov
    odpadkov. Med temi so se poleg drugih smeti znašli tudi različni prometni znaki,
    kolesa, električni skiroji, radijski sprejemnik in osebni računalnik.
  - Najdene odpadke so s pomočjo podjetja KPL razstavili na Čevljarskem mostu in s
    tem mimoidoče opozarjali na pomen odgovornega ravnanja z okoljem.
  - Predsednik društva Vivera Miro Potočnik je izrazil veselje, da je bila kljub dežju
    v preteklih dneh in motne Ljubljanice akcija uspešna ter da vsako leto zaznajo
    manj odpadkov. V lanski akciji so namreč potapljači iz rečne struge potegnili
    za okoli tono odpadkov. "Hvaležen sem vsem, ki so se udeležili letošnje čistilne
    akcije in prispevati k čisti strugi reke Ljubljanice," je dejal Potočnik in se
    ob tem zahvalil tudi Sparu Slovenija, ki akcijo podpira osmo leto.
  - Tradicionalno čistilno akcijo je tudi letos spremljal kulturni program. Vključeval
    je predstavo Povodnega moža in Urške, ki sta se podala v globine Ljubljanice in
    simbolično pokazala na naš odnos do okolja ter ravnanja z naravo. Po navedbah
    organizatorjev se je dogodek tudi letos končal s tradicionalnim druženjem pri
    Ribiškem domu Barje.
  - Čiščenje Ljubljanice tradicionalno poteka kot sklepna prireditev mesečne akcije
    Za lepšo Ljubljano med 22. marcem, svetovnim dnevom voda, in 22. aprilom, svetovnim
    dnevom Zemlje.
  title: Iz Ljubljanice potegnili za 660 kilogramov smeti
- _id: 67d428908cb86884aa125457
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/golob-ravnanje-predsednice-republike-je-neodgovorno-pirc-musar-nad-taksnimi-izjavami-sem-zgrozena/739425
  topics: slovenija
  authors:
  - G. K.
  - M. Z.
  date: '2025-03-14T10:38:33'
  figures:
  - caption: Prazno guvernersko mesto na čelu Banke Slovenije je dodatno zaostrilo
      odnose med predsednico republike Natašo Pirc Musar in premierjem Robertom Golobom.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/11/12/66286820.jpg
    source: BoBo
  - caption: Robert Golob in Nataša Pirc Musar.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/11/23/66302354.jpg
    source: BoBo
  - caption: Iz kabineta predsednika vlade so po rednem sestanku med predsednico republike
      in premierjem, ki sta se sešla po ostri izmenjavi, poslali le kratko sporočilo,
      tako da podrobnosti pogovora niso znane.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/11/21/66035644.jpg
    source: BoBo/Borut Živulović
  - caption: Klemen Boštjančič je bil neposreden, saj je rekel, da gre za "politikantsko
      bitko" med predsednico in premierjem.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/10/21/66252314.jpg
    source: BoBo
  id: '739425'
  keywords:
  - Varuh človekovih pravic
  - Evropska centralna banka
  - Kadrovska vprašanja
  - Predsednica republike
  - Golob
  lead: Premier Robert Golob je ocenil, da je ravnanje predsednice Nataše Pirc Musar
    pri kadrovskih zadevah neodgovorno in nedržavotvorno. Predsednica republike mu
    odgovarja, da je takšno obračunavanje prek medijev politično nezrelo izsiljevanje.
  mention:
  - Robert Golob
  - Saško Jazbec
  - Klemen Boštjančič
  - Sašo Jazbec
  - Christine Lagarde
  - Donalda Trumpa
  - Klemen Grošelj
  paragraphs:
  - Predsednik vlade Robert Golob je v intervjuju za N1 poudaril, da je ravno v tem
    času, ko zaradi spremenjenih varnostnih razmer celotna Evropa hiti v dvigovanje
    izdatkov za obrambo, Slovenija brez predstavnika v Svetu Evropske centralne banke
    pri odločitvah s področja denarne politike.
  - '" Po domače. Zato ker predsednica ne zmore opravljati svoje naloge, je Slovenija
    brez predstavnika točno na točki, kjer se odloča o obrambnih izdatkih. Ali se
    vam to zdi državotvorno? Meni ne čisto," je bil do predsednice republike Nataše
    Pirc Musar kritičen Golob.'
  - '" V primeru guvernerja je koalicija od prvega dne popolnoma jasna. Imamo eno
    od kandidatk, ki je bila prijavljena, ki izpolnjuje vse strokovne kriterije in
    ki ima politično podporo. Ker te kandidatke iz neznanih razlogov ne znamo poslati
    v parlament, je Slovenija v tem trenutku v Evropski centralni banki brez glasovalnih
    pravic. To se mi zdi neodgovorno," je še dodal.'
  - Če bi kandidatko za guvernerko Banke Slovenije Saško Jazbec lahko izvolili samo
    s podporo koalicije, pa predsednica išče tudi kandidata za novega varuha človekovih
    pravic, ki pa za izvolitev potrebuje dvotretjinsko večino. Njena favoritinja je
    bila Katarina Bervar Sternad, a se je izkazalo, da nima zadostne podpore. Koalicija
    je sicer podporo predsedničini favoritinji obljubila, a to ne zadostuje.
  - '" Varuh človekovih pravic je pomembna institucija in koalicija je dala enotno
    podporo kandidatki predsednice republike. Več od tega koalicija ne more narediti.
    Odgovornost, da najde kandidata, ki bo dobil 60 glasov, ni na koaliciji, ampak
    na predsednici. Predsednica mora to odgovornost sprejeti nase in je ne more prenašati
    na kogar koli drugega, ko ji to ustreza. Mi smo svojo podporo njeni kandidatki
    zagotovili, od tu je pa to izključno tako odgovornost predsednice kot tudi njena
    naloga," je za N1 dejal predsednik vlade.'
  - '" Nad izjavami predsednika vlade sem zgrožena, saj kažejo na nespoštovanje in
    nerazumevanje načela delitve oblasti. Razočarana sem tudi po človeški plati, zato
    moram podati še nekaj dodatnih pojasnil. Prvič, Evropska centralna banka ne odloča
    o povišanju izdatkov za obrambo in varnost. Področje izdatkov za obrambo države
    sodi na področje fiskalne politike, ki se oblikuje na ravni posameznih držav članic
    Evropske unije in Evropske komisije, Evropska centralna banka pa izvaja pristojnosti
    s področja denarne politike in praviloma poskusi najti soglasje, da glasovanje
    o odločitvah iz pristojnosti banke ni potrebno," je predsednica republike odgovorila
    premierju v svoji izjavi za javnost.'
  - '" O področju obrambnih izdatkov držav odloča fiskalna politika, torej vlade posameznih
    držav. To je poudarila tudi predsednica Evropske centralne banke Christine Lagarde.
    To bi predsednik vlade seveda moral vedeti, zato me njegove izjave zelo skrbijo,
    saj v tem zahtevnem obdobju kažejo na nerazumevanje osnovnega delovanja politike,
    političnih procesov ter pomena delitve oblasti in delovanja neodvisnih institucij,"
    je dodala.'
  - Po njenem mnenju je nedržavotvorno tudi neargumentirano obračunavanje predsednika
    vlade o tako pomembnih postopkih prek medijev. " To je politično nezrelo izsiljevanje.
    Od nekdaj verjamem v nujnost argumentiranega dialoga v politiki, pogovor v politiki
    nikoli in nikdar ni in ne sme biti izguba časa. Moja vrata so bila vedno in ostajajo
    še naprej odprta za pogovor," je dejala in napovedala, da je sicer nameravala
    DZ-ju v imenovanje za guvernerja Banke Slovenije predlagati Saško Jazbec, " kljub
    pritiskom in upravičenim pomislekom ".
  - '"S podporo koalicije oziroma Gibanja Svoboda Saški Jazbec sem bila seznanjena
    prek medijev, čeprav so bili vsi povabljeni na razgovor. To je bilo nespoštljivo
    do institucije predsednika države, kar sem tudi odkrito povedala, predvsem pa
    me je zmotilo sleherno zavračanje pogovora o katerih koli mojih drugih predlogih.
    O tem sem želela govoriti tudi s predsednikom vlade, ki je tudi predsednik največje
    koalicijske stranke, a me je dvakrat zavrnil," je še pojasnila Pirc Musar, ki
    je zgrožena nad trditvijo Goloba, da usklajevanje v procesih imenovanj ni potrebno.'
  - '" V postopku imenovanja ima predsednik države vlogo predlagatelja, državni zbor
    pa vlogo glasovalca o predlogu. Vlada v to enačbo ni vključena," je poudarila
    in dodala, da je pri posvetovanjih glede guvernerja centralne banke naletela na
    koalicijski zid. "Iz spoštovanja do kandidatov pa v državni zbor ne bom kar tako
    pošiljala predlogov, če se o njih nihče ne želi niti pogovarjati, kaj šele usklajevati,"
    je napovedala Pirc Musar, ki je še ocenila, da Golobov pogovor za N1 kaže, da
    " državotvornost vidi zgolj konfrontacijsko, kadar ima kdo drugačno stališče ali
    ko izrazi pomisleke". "Veste, če to sodi v predvolilno leto, na to pristajam,
    ampak vseeno ostajam trdno zavezana pogovorom," je še dodala predsednica republike,
    ki si želi, da bi bili odnosi s premierjem Golobom boljši: " Vsi lahko opazite,
    da dobri niso."'
  - Zaradi izmenjave ostrih besed so se sprva pojavili pomisleki o tem, ali se bosta
    Golob in Pirc Musar sešla na rednem srečanju, ki je bilo predvideno popoldne.
    A oba sta še pred začetkom sestanka zatrdila, da ga ne nameravata preklicati.
    Po koncu pogovora Pirc Musar in Golob izjav nista dajala. Iz premierjevega kabineta
    so sporočili le, da sta predsednica republike in premier enotna, da v danih razmerah
    ne obstaja nikakršna možnost za napotitev slovenskih vojakov v Ukrajino.
  - Dodali so še, da sta se Golob in Pirc Musar v okviru rednih srečanj dotaknila
    tudi zapletenih mednarodnih razmer, oba pa podpirata mirovna prizadevanja in pozivata
    vse strani, da izkoristijo priložnost za mir. Niso pa navedli, ali sta govorila
    tudi o odprtih postopkih glede imenovanj kandidatov za vodenje nekaterih državnih
    institucij, zaradi katerih sta si pred srečanjem izmenjala ostre besede.
  - Finančni minister Klemen Boštjančič si želi čimprejšnje imenovanje novega guvernerja
    Banke Slovenije. "Delovanje monetarne politike, nad katero bdi Evropska centralna
    banka (ECB), in fiskalnimi politikami, ki jih vodijo vlade, je zelo povezano,"
    je povedal v izjavi za javnost. Spomnil je na ukrepe, ki sta jih obe politiki
    usklajeno izvajali v času visoke inflacije v Evropi.
  - '"Verjamem, da je skrajni čas, da se zadeva glede guvernerja razplete," je bil
    glede ostrih besed med premierjem in predsednico na to temo jasen Boštjančič.
    "Nobena skrivnost ni, da podpiram svojo kolegico, državno sekretarko Sašo Jazbec.
    Izmed kandidatov je najbolj kompetentna in najbolj strokovna. Tako mi je žal,
    da se je znašla v tej politični ali celo politikantski bitki, ker je predvsem
    strokovnjakinja," je sklenil minister.'
  - Danes se po njegovih besedah stvari v svetu dogajajo z veliko hitrostjo. "In ob
    pogovorih o obrambi se je pokazalo to, da moramo delovati enotno," je dejal. Kot
    je pojasnil, je namreč na ponedeljkovem sestanku s finančnimi ministri EU-ja predsednica
    ECB-ja Christine Lagarde izrazila zaskrbljenost nad delovanjem ZDA pod vodstvom
    predsednika Donalda Trumpa.
  - '"Dejstvo je, da je finančni sistem tesno povezan z delovanjem vseh preostalih
    podsistemov. Stvari, ki se dogajajo v svetu, ogrožajo evropski finančni sistem,
    lahko so celo napad na evropski finančni sistem, tako da je to zelo povezano tudi
    z obrambo in varnostjo," je povedal.'
  - Tako razume kontekst pogovora premierja Roberta Goloba za N1, v katerem je ta
    med drugim dejal, da je Slovenija ravno v času, ko zaradi spremenjenih varnostnih
    razmer Evropa hiti v dvigovanje izdatkov za obrambo, brez predstavnika v Svetu
    ECB-ja pri odločitvah s področja denarne politike. "Zelo jasno je, da so pristojnosti
    ECB-ja vodenje monetarne politike, in kaj so pristojnosti Evropske komisije oz.
    posameznih vlad, torej fiskalne politike," je dejal minister.
  - '"Sama sem v imenu poslanske skupine Svoboda večkrat povedala predsednici na pogovorih,
    da nas skrbi, da takšne institucije ostajajo brez predstojnikov, še danes menim
    enako in o tem je govoril tudi predsednik (Golob)," je v odzivu na dogajanje za
    Televizijo Slovenija dejala vodja poslanske skupine Svoboda Nataša Avšič Bogovič.'
  - '"Treba bo dati ego na stran. Morala se bosta usesti brez sija žarometov in se
    dogovoriti o tem, kako sodelovati naprej," pa je zaostritev odnosa med premierjem
    in predsednico komentiral vodja poslanske skupine NSi-ja Janez Cigler Kralj.'
  - “ Res ne razumem te nove oblike "državotvornosti", da prek javnih nastopov izsiljuješ
    s svojo kandidatko za guvernerko Banke Slovenije. Še manj pa vodo pijejo argumenti,
    da glasovalne pravice v ECB-ju kakor koli vplivajo na odločitve vlade (ali Slovenije)
    o višanju naših obrambnih izdatkov. Gre zgolj za izsiljevanje predsednice, da
    predlaga "pravo kandidatko" in nič drugega, Zato, dajte se že okoli teh kandidatur
    dogovoriti državotvorno za kamerami, potem pa skupaj stopite pred mikrofone! "
    je na družbenem omrežju Facebooku Golobove izjave komentirala nekdanja članica
    Gibanja Svobode, nepovezana poslanka Mojca Šetinc Pašek.
  - Nekdanji evropski poslanec Klemen Grošelj pa se je na omrežju X spraševal, kaj
    ima ECB z obrambnimi izdatki. " Njena naloga je zagotavljanje stabilnosti cen.
    Lagarde je poudarila pred dnevi, da naloga ECB-ja ni financiranje obrambnih izdatkov.
    Je pa res, da v EU-ju tudi EIB kreditira obrambne projekte," je zapisal.
  title: 'Golob in Pirc Musar izmenjala ostre besede. Boštjančič: Gre za politikantsko
    bitko.'
  n_comments: 406
- _id: 66068b217312c37a58600892
  url: https://www.rtvslo.si/sport/kolesarstvo/letosnja-sezona-zadnja-v-karieri-rigoberta-urana/698012
  topics: sport
  authors:
  - T. J.
  date: '2024-02-12T08:27:34'
  figures:
  - caption: 'Foto: EPA'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2021/06/12/65899268.jpg
    source: ''
  keywords:
  - Rigoberto Uran
  - kolesarstvo
  - konec kariere
  lead: Kolumbijski kolesar Rigoberto Uran, ki je dobil dve etapi na Dirki po Italiji,
    po eno pa na Dirki po Franciji in Dirki po Španiji, bo po letošnji sezoni končal
    kariero, je sporočila njegova ekipa EF Education-Easypost.
  mention: []
  paragraphs:
  - 37-letni Uran, ki se ga je prijel vzdevek El Toro de Urrao (Bik iz Urraa, op.
    a), je bil z Eganom Bernalom in Nairom Quintano del zlate generacije kolumbijskega
    kolesarstva. Največje uspehe je dosegal pred desetletjem, ko je bil drugi na Giru
    (2013 in 2014) in na Touru (2017). V bogati zbirki lovorik ima tudi srebrno olimpijsko
    kolajno z iger 2012 v Londonu.
  - Kolesarja je zaznamovala tudi tragična osebna zgodba. Njegovo otroštvo je zaznamovala
    smrt očeta, ki so ga leta 2001 v nepojasnjenih okoliščinah ubile skrajno desničarske
    paravojaške enote. Ker je bil prisiljen delati kot prodajalec srečk, da bi pomagal
    družini, je postal kolesar šele pri 16 letih.
  - V domovini je zelo popularen. Ustvaril je svojo znamko oblačil in je tudi lastnik
    restavracij in televizijska zvezda v Kolumbiji.
  title: Letošnja sezona zadnja v karieri Rigoberta Urana
  gpt_keywords:
  - Kolumbija
  - kolesar
  - Rigoberto Uran
  - dirka
  - kariera
  - ekipa
  - EF Education-Easypost
  - Egan Bernal
  - Nairo Quintana
  - generacija
  - uspeh
  - Giro
  - Tour
  - olimpijska kolajna
  - tragedija
  - očetova smrt
  - otroštvo
  - popularnost
  - znamka oblačil
  - restavracija
  id: '698012'
  n_comments: 8
- _id: 648eb8a376cbb05bc059a267
  url: https://www.rtvslo.si/znanost-in-tehnologija/kdo-bo-uvajal-tehnologijo-5g-za-to-naj-bi-se-potegovali-telekom-a1-t2-in-telemach/575813
  topics: znanost-in-tehnologija
  authors:
  - M. Z.
  date: '2021-04-07T13:34:31'
  figures:
  - caption: Identiteta ponudnikov bo uradno znana po zaključku dražbe.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/12/12/65635519.jpg
    source: Reuters
  lead: 'Akos je začel elektronsko dražbo frekvenčnih pasov za razvoj tehnologije
    5G. Katera podjetja se je udeležujejo, uradno ni znano, neuradno pa se omenjajo
    vsi večji telekomunikacijski operaterji ‒ Telekom, A1, T2 in Telemach. '
  mention: []
  paragraphs:
  - Dražba se je v prostorih Agencije za komunikacijska omrežja in storitve RS (Akos)
    začela ob 9. uri, dražitelji pa bodo ponudbe oddajali v dražbeni sistem prek interneta.
    Gre za dodelitev radijskih frekvenc za zagotavljanje javnih komunikacijskih storitev
    končnim uporabnikom v radiofrekvenčnih pasovih 700 MHz, 1500 MHz, 2100 MHz, 2300
    MHz, 3600 MHz in 26 GHz. Del frekvenčnih pasov 700 MHz, 3600 MHz in 26 GHz je
    namenjen uvajanju mobilnih omrežij pete generacije (5G).
  - Na Akosov razpis, objavljen decembra lani, so prispele štiri ponudbe, ki so jih
    odprli sredi februarja. Podatki o ponudnikih in vrednosti njihovih ponudb so sicer
    anonimni; identiteta ponudnikov bo znana po zaključku dražbe. Znano ni niti, kateri
    ponudniki v celoti izpolnjujejo pogoje za sodelovanje na razpisu. Kot je poročala
    Televizija Slovenija, naj bi po neuradnih informacijah na dražbi sicer sodelovali
    vsi štirje večji telekomunikacijski operaterji pri nas ‒ Telekom, A1, T2 in Telemach.
  - Skupna izklicna cena frekvenčnih pasov je 69 milijonov evrov. Operaterji, ki bodo
    pridobili frekvenčni spekter v katerem koli pasu, morajo v vsakem od pridobljenih
    pasov komercialno omogočati javno dostopne širokopasovne storitve tako, da v enem
    letu od razpoložljivosti posameznega frekvenčnega pasu začnejo uporabljati te
    frekvence in ponujati storitve končnim uporabnikom na teh frekvencah vsaj v enem
    večjem mestu.
  - V petih letih pa bodo morali vse frekvence uporabljati v celotnem pridobljenem
    frekvenčnem pasu in ponujati storitve končnim uporabnikom na vseh teh frekvencah
    vsaj v vseh večjih mestih.
  title: Kdo bo uvajal tehnologijo 5G? Za to naj bi se potegovali Telekom, A1, T2
    in Telemach
  keywords:
  - Akos
  - dražba
  - ferkvence
  - 5 G
  id: '575813'
  n_comments: 18
  gpt_keywords:
  - elektronska dražba
  - frekvenčni pasovi
  - tehnologija 5G
  - telekomunikacijski operaterji
  - Agencija za komunikacijska omrežja in storitve RS
  - radijske frekvence
  - radiofrekvenčni pasovi
  - mobilna omrežja
  - pete generacije
  - dražitelji
  - internet
  - javne komunikacijske storitve
  - razpis
  - ponudbe
  - operaterji
  - izklicna cena
  - širokopasovne storitve
  - končni uporabniki
  - frekvenci
  - mestā
- _id: 6773eb0f4c2434b8ce5a4815
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/karel-grzan-ne-maram-avtoritet-sem-kmet/731848
  topics: slovenija
  authors:
  - Val 202
  date: '2024-12-31T06:15:07'
  figures:
  - caption: Miha Šalehar v studiu Radia Slovenija.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/12/28/66349750.jpg
    source: Val 202
  - caption: Karel Gržan v studiu Radia Slovenija.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/12/28/66349752.jpg
    source: Val 202
  - caption: Šalehar in Gržan med intenzivno debato.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/12/28/66349753.jpg
    source: Val 202
  id: '731848'
  keywords:
  - karel
  - gržan
  - pater
  - intervju
  - radio
  - miha
  - šalehar
  - podkast
  lead: Je duhovnik, mislec, pisec, filozof in kmet. Pravi, da ko si kmet, si prizemljen
    in moraš biti na ti z vsem, kar te obdaja. Zato se v pogovoru z Miho Šaleharjem
    tikata.
  mention:
  - Karlu Gržanu
  - Miha Šalehar
  - Benjamin Netanjahu
  - Vladimir Putin
  - Donald Trump
  paragraphs:
  - Pravzaprav je Karlu Gržanu težko določiti vlogo. Malo je ljudi, ki govorijo tako
    preprosto in ponižno resnico, kot jo govori on. Druženje z njim, pa naj si bo
    v knjigi, pripovedi ali v živo, ima vedno posledice.
  - V 23. epizodi podkasta ga Miha Šalehar v uvodu izzove, da ima neposreden dostop
    do kanala resnice. Gržan meni, da ga ima pravzaprav vsak, ki vstopi v tihoto,
    v globino samega sebe.
  - '"Meni se je ta cona zaznavnosti odprla po možganski kapi, ko sem živel na samem.
    Po treh letih bivanja v tihoti. Še zdaj se spomnim, ko sem nekega večer prišel
    domov, sem prvič zaznal, kako stara so drevesa, jablane in vse, kar me obdaja,
    ter da imajo do mene odnos. Da je vse to v čutenju, da je vse to v odnosnosti.
    Takrat mi je ta tihota pomagala, da sem tudi sam vstopil v tisto odnosnost, ki
    so jo drevesa in vse, kar me obdaja, pričakovali. To je tisto najlepše, to te
    najbolje izpolni."'
  - Vključevanje v koncept sodelovanja
  - Strinja se, da si ljudje spoznavne tihote večinoma najverjetneje niti ne želijo,
    obenem pa nosilcem moči takšno stanje v času razpršene pozornosti ustreza. Na
    vprašanje, ali ima sistem, predvsem izobraževalni, ki izhaja iz prevladujočih
    vrednot, pravico komurkoli sporočati, da je slab, oziroma da ni zadosti dober,
    odgovarja, da ne.
  - '"Ima pa pravico posamezniku povedati, kje je dober, ga stimulirati, da bo tam
    še boljši, in ga vključevati v koncept sodelovanja in dopolnjevanja. To pravico
    ima sistem, drugih pa nima. Ostalo je zloraba človeka in procesa izobraževanja.
    In te zlorabe se ne gremo več."'
  - Vsak, ki se panično odziva ob negativnem vrednotenju otrok po vzpostavljenih normativih,
    bi se moral zavedati, da je normativ otrok sam z njemu lastnimi talenti. Različno
    nadarjenih otrok pa je 100 odstotkov.
  - '"Nekateri otroci se rodijo v ta svet samo za to, da ga srčijo. Gospa sina z Downovim
    sindromom mi je dejala, veš, kaj mi je rekel. Mama, kruh ima pa mehko dušo. To
    so ljudje z izjemno senzibilnostjo, ki srčijo prostor, mi pa jih spravljamo v
    neke posebne zavode, neke posebne šole."'
  - Šalehar dodaja, da drugačne odrivamo na obrobje. Oziroma povprečne otroke, ki
    bi lahko razvili katerikoli talent spektra, potiskamo v idejo sistemsko zapovedane
    odličnosti. Znotraj tega procesa pa se nam lahko zgodi, da izgubimo samega sebe.
  - Popotnik po cestah med ubogimi
  - Znanje o obrobju Gržan vsekakor ima. Eno leto je živel kot brezdomec, kar označuje
    za izjemno izkušnjo. Kot pojasnjuje, ga je od nekdaj pritegoval Frančišek Asiški,
    ki se je po zgledu Jezusa podal med tegob poln vsakdan ubogih. S tem namenom je
    tudi sam pristopil k redovnikom, kjer pretiranega posluha za njegove "ulične"
    načrte niso imeli, a je trmasto vztrajal.
  - '"Skušal sem biti priden, ampak je težko, če si duhovno povezan s svetim. Vztrajal
    sem, da želim iti, kar sem bolj kot ne izsilil. Znanci so mi ponudili pribežališče,
    kamor sem se lahko zatekel. Ni bilo tekoče vode, WC sem si naredil na štrbunk,
    bil sem popotnik po cestah. Takrat sem se tudi prvič srečal z odvisniki. Eno leto
    je trajala ta avantura. Ni bilo preprosto, bilo pa je polno, dobro. Sam pa sem
    imel premalo vere in zaupanja, zato nisem nadaljeval te avanture."'
  - Pajaci ali lutke, ne pa avtoritete
  - Morda se je razpletlo, kakor se je moralo, priznava. V današnji družbi avtoritet
    ne priznava. Ceni osebnosti, ki mu dajo misliti in ga nagovarjajo s pristnostjo.
    "Drugače pa ne maram avtoritet na nobenem področju, posebej ne izpostavljenih
    avtoritet."
  - Te se mu namreč zdijo predvsem "kot pajaci interesa, lutke". Dodaja, da nima rad
    igralcev, niso mu blizu ljudje, ki mislijo, da nekaj so. "Jaz sem tudi kmet, čeprav
    imam samo en hektar zemlje, ampak sem kmet, imam rad pristnost. Ti si ti, ko si
    v pristnosti resničen. Če pa si narejen v avtoriteto oziroma v pomembnost, si
    pa zame smešen, si samo maskota."
  - Avtoritete, ki v tem trenutku predstavljajo središče moči na svetu, so tudi Benjamin
    Netanjahu, Vladimir Putin, Donald Trump. "To so pajaci, se opravičujem," pravi
    Gržan. Šalehar ga ob tem povpraša, ali niso prav oni poosebljenje tiste odličnosti,
    ki jo kot družba ocenjujemo s peticami. Ni to najbolj izčiščena, najbolj radikalna
    in boleče transparentna bodica v oko te iste odličnosti, ki jo kot družba častimo
    v šoli, ki jo častimo s svojimi dejanji, z navijanjem za naše in s ploskanjem
    zmagovalcem?
  - '"Ampak pri vedno večjem številu ljudi so ti posamezniki dejansko prepoznani kot
    pajaci. Ne vem, zakaj, morda dozoreva čas. Prepoznani so kot pajaci interesa,
    neustrezni. In vedno bolj se budi zavest, da bomo morali domisliti urejanje tega
    sveta drugače. Kako drugače? Ne vem, to bomo morali domisliti."'
  - Prebudi se in začni ustvarjati
  - Šalehar ne želi biti pesimističen, a meni, da je v transparentnosti teh likov,
    ki predstavljajo nosilce družbene in gospodarske moči v današnjem svetu, lahko
    prepoznati svojevrstno komedijo. Iz dneva v dan so namreč bolj podobni lastnim
    karikaturam. Kmalu bodo spominjali na Chaplinov film. V zgodovini pa so se takšne
    figure že zgodile. Gržan meni, da bi morali voditelje izbirati med modrimi posamezniki.
  - '"Zdaj mi pa nalepijo tam neki obraz, neko figuro, naše zoper ne naše, potem pa
    se moram opredeliti. Ne! Sam se želim opredeljevati za vrednote. Moj zastopnik
    mora imeti tiste odlike, ki budijo žlahtno človečnost."'
  - Pravi, da bi moral pred prevzemom javnih funkcij posameznik v življenju najprej
    dozoreti. V trenutni situaciji pa moramo domisliti alternativo. Ampak kako jo
    domisliti? "Tako, da jaz mislim, pa ti misliš in to se mora združevati v mrežo."
  - Kako pa se opolnomočiti in začeti misliti? Gržan poudarja, da ima vsak polno vrednost,
    tudi ustvarjalnost nam je dana, nihče ni vreden manj ali več.
  - '"Prebudi se in dejansko začni kreirati. Kaj pa to pomeni? Ne šimfat. Ker šimfanje,
    to so nizke vibracije, zato nas strašijo, zato nam dajejo občutek brezizhodnosti
    in nemoči, češ, kaj jaz lahko naredim? Ti lahko narediš! Ti lahko kreiraš. Ampak,
    ko pridete skupaj na kavo, ne se potem ustaviti pri šimfanju. Veš, so nekateri,
    ki jim je grozno, če ni nič groznega. To so nizke čustvene vibracije … strah,
    jeza. Zato sam pravim: ozavesti manipulacije, potem jih pa ironiziraj. Ne zapadi
    v zagrenjenost."'
  title: 'Karel Gržan: Ne maram avtoritet, sem kmet'
  n_comments: 71
- _id: 66cf117a50a6bcb78b2bd0ab
  url: https://www.rtvslo.si/sport/sportni-sos/slovenski-klubi-ze-spisali-zgodovino-ta-je-lahko-se-precej-bolj-ozaljsana/719153
  topics: sport
  authors:
  - Slavko Jerič
  date: '2024-08-28T09:32:25'
  figures:
  - caption: Maribor je daleč najuspešnejši slovenski klub v Evropi, saj je kar šestkrat
      zaigral v glavnem delu klubskih tekmovanj (po trikrat v Ligi prvakov in Evropski
      ligi). Letos bi lahko prvič zaigral še v Konferenčni ligi.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/08/27/66214284.jpg
    source: EPA
  id: '719153'
  keywords:
  - Ljubljana
  - Maribor
  - Celje
  lead: Prvič v zgodovini kvalifikacij evropskih tekmovanj so na zadnji stopnički
    kar tri slovenske nogometne ekipe. Če bosta uspešni dve, bomo priča novemu mejniku,
    v skupinskem delu evropskih tekmovanj bi namreč prvič imeli več kot en klub.
  mention:
  - Slavko Jerič
  paragraphs:
  - Na portalu tokrat odgovarjamo na vaše nogometno vprašanje. Še vedno ste vabljeni
    k postavljanju vprašanj (ne glede na šport, disciplino ali zgodovinski kontekst).
    V začetku septembra bo portal dopolnil 12 let, zato ste vabljeni k postavljanju
    vprašanj o tej številki.
  - 2396. Ali so to najuspešnejše kvalifikacije slovenskih nogometnih klubov v evropskih
    tekmovanjih? Martin Pavlič
  - To je težko vprašanje, ki mu je nemogoče najti popolnoma natančni odgovor, a poskusimo
    najti več vidikov. Eden je število ekip, ki so se uvrstile v enega od skupinskih
    delov evropskih tekmovanj. Do zdaj smo v osmih sezonah imeli po enega predstavnika.
    Letos so na zadnji stopnički kar tri ekipe. Lahko bi se torej sploh prvič zgodilo,
    da bi imeli več kot en klub.
  - Odkar so evropske kvalifikacije razpotegnjene v štiri (pred)kroge, se je prav
    tako prvič zgodilo, da so na zadnji stopnici trije klubi.
  - Le trikrat se je zgodilo, da sta bila v tej fazi dva kluba.
  - '2012/2013 : Maribor (Liga prvakov − izpad proti Dinamu Zagreb) in Mura (Evropska
    liga − izpad proti Laziu).'
  - '2017/2018 : Maribor (Liga prvakov − zmaga proti Hapoelu Be''er Shevi) in Domžale
    (Evropska liga − izpad proti Marseillu).'
  - '2023/2024 : Olimpija (Evropska liga − izpad proti Quarabagu) in Celje (Konferenčna
    liga − izpad proti Maccabi Tel Avivu).'
  - Že največ tekem Zato ni presenetljivo, da so slovenski klubi letos v kvalifikacijah
    odigrali kar 13 tekem/oziroma parov (vključno s četrtim predkrogom Konferenčne
    lige), kar je nov rekord. Prejšnji je znašal 11 tekem, in sicer v sezoni 2018/2019.
  - 'Čakamo še na največ zmag In še število skupnih zmag (v parih): v tej sezoni so
    pri številki šest (Maribor in Olimpija po 2, Celje in Bravo po 1). Rekord pa znaša
    sedem iz sezone 2017/2018 (Maribor in Domžale po 3, Gorica 1).'
  - '... In ekip v jesenskem delu tekmovanj Skratka − sezona je že zgodovinska z vidika
    števila klubov v zadnjem predkrogu, v primeru pa, da bi to sito premagala vsaj
    dva kluba, pa o najboljši sezoni ne bo nobenega dvoma.'
  title: Slovenski klubi že spisali zgodovino, ta je lahko še precej bolj ozaljšana
  n_comments: 64
- _id: 691743ff55b0bb26ef3cf5dd
  url: https://www.rtvslo.si/svet/vojna-v-ukrajini/lavrov-se-je-pripravljen-srecati-z-rubiem-a-moskva-ne-bo-popuscala-pri-zahtevah-glede-ukrajine/763465
  topics: svet
  authors:
  - G. V.
  date: '2025-11-09T15:23:26'
  figures:
  - caption: Lavrov in Rubio na srečanju na Aljaski letos avgusta.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/11/09/66993034.jpg
    source: Reuters
  - caption: Posledice sobotnega ruskega napada na ukrajinsko mesto Dnipro.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/11/09/66993035.jpg
    source: Reuters
  - caption: Zelenski na petkovem srečanju z ukrajinskim vojaških vrhom.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/11/09/66993039.jpg
    source: Reuters
  - caption: Harkov v temi po ruskih napadih na ukrajinsko kritično infrastrukturo.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/11/09/66993038.jpg
    source: Reuters
  id: '763465'
  keywords:
  - Ukrajina
  - Rusija
  - vojna
  lead: Ruski zunanji minister Sergej Lavrov je dejal, da je pripravljen na srečanje
    z ameriškim kolegom Marcom Rubiem, a ob tem opozoril, da Rusija ne bo popuščala
    pri svojih pogojih za končanje vojne v Ukrajini.
  mention:
  - Donalda Trumpa
  - Vladimirjem Putinom
  - Steva Witkoffa
  - Volodimir Zelenski
  - Vjačeslav Gladkov
  - Aleksander Gusev
  paragraphs:
  - '" Z državnim sekretarjem Marcom Rubiem razumeva potrebo po redni komunikaciji,
    " je za državno medijsko agencijo RIA Novosti povedal Lavrov. " To je pomembno
    za razpravo o ukrajinskem vprašanju in spodbujanje dvostranske agende. Zato komuniciramo
    po telefonu in smo se po potrebi pripravljeni srečati iz oči v oči, " je še dodal.'
  - Vsa prizadevanja ameriškega predsednika Donalda Trumpa za končanje več kot tri
    leta in pol dolge vojne v Ukrajini so do zdaj propadla, nazadnje prejšnji mesec,
    ko je bilo odpovedano srečanje z ruskim predsednikom Vladimirjem Putinom v Budimpešti.
  - Kremelj je v petek zavrnil poročanja zahodnih medijev, da je Lavrov, ki je ruski
    zunanji minister od leta 2004, izgubil Putinovo zaupanje, potem ko so propadli
    načrti za srečanje s Trumpom v madžarski prestolnici, za kar naj bi bilo krivo
    sporočilo, ki ga je rusko zunanje ministrstvo poslalo v Washington. V tem sporočilu
    naj bi rusko ministrstvo zapisalo, da Moskva ni pripravljena popustiti pri svojih
    zahtevah glede Ukrajine.
  - Lavrov je dejal, da so "dogovori", ki sta jih ameriški in ruski predsednik dosegla
    na vrhu 15. avgusta v vojaškem oporišču v Anchorageu na Aljaski, temeljili na
    Putinovih zahtevah in idejah Trumpovega odposlanca Steva Witkoffa.
  - 'Putin je svoje ključne pogoje predstavil junija 2024 in od Kijeva zahteval, da
    se odpove načrtom za pridružitev zvezi Nato in se umakne iz vseh štirih ukrajinskih
    oblasti, za katere Moskva trdi, da so del Rusije: Doneške in Luganske na vzhodu
    Ukrajine ter Hersonske in Zaporoške na jugu.'
  - Rusija trenutno nadzoruje Krimski polotok, ki si ga je nezakonito priključila
    leta 2014, skoraj celotno Lugansko oblast, približno 80 odstotkov Doneške oblasti,
    75 odstotkov Hersonske in Zaporoške oblasti ter dele Harkovske, Sumske, Nikolajevske
    in Dnipropetrovske oblasti.
  - Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski je priznal, da bi nekatera ozemlja pod
    nadzorom Rusije lahko bila priznana kot začasno okupirana, vendar je izključil
    kakršno koli pravno priznanje okupiranih ozemelj.
  - Kot je ob tem pojasnil, nima mandata za predajo ozemlja, poleg tega pa bi po njegovih
    besedah vsak umik ukrajinskih sil s teh ozemelj tako Ukrajino kot njene evropske
    zaveznice izpostavil novim ruskim napadom.
  - '" Zdaj čakamo na potrditev ZDA, da sporazumi iz Anchoragea ostajajo v veljavi,
    " je glede tega dejal Lavrov, ki je prepričan, da v ZDA nihče ne dvomi o ozemeljski
    celovitosti Rusije in izbiri prebivalcev Krima, Donbasa in Nove Rusije za ponovno
    združitev s svojo "zgodovinsko domovino".'
  - Ime Nova Rusija uporablja Moskva za območje jugovzhodne Ukrajine, ki je v 18.
    in 19. stoletju postala del carskega imperija, to pa je ime proruskega gibanja
    za ponovno vzpostavitev ruskega nadzora nad tem ozemljem.
  - Na vprašanje o evropskih načrtih za uporabo večine ruskega državnega premoženja
    v vrednosti 210 milijard evrov, ki je trenutno zamrznjeno v Evropi, za financiranje
    Ukrajine je Lavrov odgovoril, da ni zakonitega načina za odvzem tega premoženja
    in da se bo Rusija maščevala, če bo premoženje odvzeto.
  - Ukrajina si dan po obsežnih ruskih napadih na energetsko infrastrukturo v državi
    prizadeva znova obnoviti oskrbo z elektriko in ogrevanje.
  - Rusija, ki v zadnjih mesecih stopnjuje napade na ukrajinsko infrastrukturo, je
    v noči na soboto z letalniki izvedla obsežne napade na energetske objekte po vsej
    državi. Ukrajinske oblasti so po napadih sporočile, da so v več pokrajinah uvedli
    izredne prekinitve oskrbe z elektriko. V napadih so bili ubiti štirje ljudje,
    več je bilo ranjenih.
  - Ukrajinsko državno podjetje Centrenergo za proizvodnjo električne in toplotne
    energije je sporočilo, da so njegove termoelektrarne po ruskih napadih z raketami
    in letalniki prenehale delovati in da ne proizvajajo več energije. V več mestih
    je bila prekinjena oskrba z elektriko, toploto in vodo, so dodali.
  - Državni operater prenosnega sistema električne energije Ukrenergo je sporočil,
    da bo danes v večini oblasti oskrba z elektriko prekinjena od osem do šestnajst
    ur na dan, medtem ko potekajo popravila.
  - Ukrajinska ministrica za energetiko Svitlana Grinčuk je razmere ob sobotnih ruskih
    napadih opisala kot "eno najtežjih noči", odkar je Rusija februarja 2022 sprožila
    vojaško agresijo na Ukrajino.
  - O izpadih elektrike in prekinitvi ogrevanja poročajo tudi iz več ruskih pokrajin,
    ki mejijo na Ukrajino. Zaradi ukrajinskih napadov na rusko infrastrukturo je tam
    brez elektrike ostalo več kot 20.000 ljudi, so danes sporočile lokalne oblasti.
  - Kot je na Telegramu sporočil guverner B elgorodske oblasti Vjačeslav Gladkov,
    so bili v Belgorodu v napadih poškodovani energetski in ogrevalni sistemi, popravila
    pa potekajo. Gladkov je poročal tudi o škodi na stavbah in avtomobilih.
  - Guverner sosednje Voroneške oblasti Aleksander Gusev je sporočil, da je ruska
    zračna obramba ob napadih onemogočila več ukrajinskih letalnikov. Prav tako naj
    bi na enem od objektov izbruhnil požar, ki pa so ga hitro pogasili. Po nepotrjenih
    poročilih na družbenih omrežjih je bila v napadih zadeta mestna toplarna, poroča
    nemška tiskovna agencija DPA.
  title: Lavrov se je pripravljen srečati z Rubiem, a Moskva ne bo popuščala pri zahtevah
    glede Ukrajine
- _id: 646b0b4ae7b5bc23d676382a
  url: https://www.rtvslo.si/svet/azija-z-oceanijo/pasang-lamu-serpa-se-je-pred-30-leti-kot-prva-nepalka-povzpela-na-everest/665653
  topics: svet
  authors:
  - Ksenja Tratnik
  date: '2023-04-22T06:22:00'
  figures:
  - caption: Pasang Lamu Šerpa je postala simbol poguma in vztrajnosti ter je navdihnila
      številne Nepalke, da se borijo za svoje želje.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/04/21/66076094.jpg
    source: Festival gorniškega filma
    caption.en: Pasang Lhamu Sherpa has become a symbol of courage and perseverance
      and has inspired numerous Nepalese women to fight for their desires.
  - caption: Pasang je imela tri otroke. "Moja mama je bila pred časom," je o njej
      dejala ena izmed hčerk.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/04/21/66076097.jpg
    source: Zajem zaslona
    caption.en: Pasang had three children. "My mom was a long time ago," one of the
      daughters said about her.
  lead: Danes mineva 30 let od vzpona prve Nepalke na najvišjo goro sveta. Pogumni
    in odločni Pasang Lamu Šerpa je zgodovinski podvig, ki je pomenil velik korak
    za nepalske ženske, uspel v četrtem poskusu, žal pa se je končal tragično, z njeno
    smrtjo.
  mention:
  - ' Junko Tabei,'
  - 'Marca Batarda, '
  - Nancy Svendsen
  - Hayley Pierpont
  paragraphs:
  - Odraščala je v družini, ki se je ukvarjala z gorništvom, a medtem ko so njeni
    bratje, ki so v nasprotju z njo hodili v šolo, lahko odhajali v gore, je bilo
    zanjo to neželeno, saj bi morala v skladu s tradicionalnimi prepričanji nepalske
    družbe ostati doma in skrbeti za moški del družine. A kot razkriva film Pasang,
    ki smo si ga lahko ogledali tudi na letošnjem festivalu gorniškega filma, je bila
    že v najstniških letih odločena, da se ne bo uklonila normam in je vztrajno uhajala
    v gore.
  - 'Tudi pri izbiri moža se ni uklonila pričakovanjem družine, temveč je odločilo
    njeno srce, zato sta z možem Lakpo Sonamom Šerpo pri njenih 17 letih pobegnila
    v Katmandu. Tam sta si ustvarila novo življenje, a še vedno tesno povezano z gorami:
    imela sta agencijo za organizacijo odprav v Himalajo, ki sta jo poimenovala Thamserku
    Trekking. Mož se je tako redno odpravljal v gore, večkrat pa se mu je pridružila
    tudi Pasang. Tako je osvojila Ch Oyu, Yalapic, Pisang Himal in druge, moža pa
    je spremljala tudi v Evropo, kjer sta se med drugim povzpela na Mont Blanc.'
  - Leta 1975 se je na Mount Everest kot prva ženska povzpela Japonka Junko Tabei,
    da je vrh osvojila domačinka, pa je moralo miniti še 18 let.
  - Mama treh otrok je bila po več osvojenih vršacih odločena, da bo v imenu Nepalk
    kot prva osvojila vrh sveta. Prvič se je na goro skušala povzpeti jeseni leta
    1990, v odpravi francoskega alpinista Marca Batarda, ki je imel takrat hitrostni
    rekord za vzpon na Everest brez dodatnega kisika. Jeseni 1988 je vrh dosegel v
    22 urah in 29 minutah. Takrat je bil njegov cilj, da se v istem dnevu povzpne
    na Everest in Lotse.
  - A Batard je s preostalimi člani ekipe, kot razkriva dokumentarni film, v katerem
    nastopa tudi sam, ocenil, da je Pasang prepočasna in ne dovolj močna, da bi dosegla
    vrh, zato jo je na višini 8000 metrov obrnil.Besna se je obrnila in odšla v dolino.
    Zavrnitev je izzvala škandal, njen mož je vložil pritožbo na ministrstvo za turizem,
    da je tujec preprečil nepalski državljanki, da bi splezala na nepalsko goro. V
    21-članski Batardovi odpravi je potem več alpinistom uspelo priti na vrh Everesta,
    med njimi tudi Christine Janine, ki se je okitila z nazivom prve Francozinje na
    vrhu sveta.
  - Naslednje leto je sledil nov poskus. Jeseni 1991 se je pod Everestom na vzpon
    nanj pripravljalo 12 odprav, med njimi tudi tista, ki sta jo organizirala Pasang
    in njen mož, v njej je bilo 16 alpinistov, večina med njimi so bili Nepalci ter
    štirje Francozi in en Belgijec. Med prvim poskusom vzpona 30. septembra je Pasang
    in več članov odprave doseglo višino 8748 metrov, a so se morali zaradi močnega
    vetra obrniti. Veter je preprečil tudi nadaljnje poskuse in razočarana se je vrnila
    v dolino.
  - V budizmu velja rek, da če ti neka stvar ne uspe v treh poskusih, ti ni usojena.
    V skladu s tem je tudi Pasang po tretjem neuspešnem poskusu vzpona sklenila, da
    se tej misiji odpove, potem pa se je ponudila še četrta možnost in odločila se
    je, da jo izkoristi.
  - Marca 1993 je z možem organizirala novo odpravo po nesoglasjih glede organizacije
    indijske odprave, v kateri bi lahko sodelovali tudi dve nepalski alpinistki. Legendarna
    kronistka himalajskih odprav, ameriška novinarka Elizabeth Hawley, ki je več kot
    50 let spremljala odprave na Himalajo in bila ena največjih strokovnjakinj na
    temo najvišje gore na svetu, je v svojem poročilu zapisala, da je Pasang pogojevala
    svojo udeležbo s tem, da je sovodja odprave, v kar pa indijska stran ni privolila.
    Po drugih informacijah pa je Pasang privolila vsodelovanje, a so nepalske oblasti
    izbrale dve drugi alpinistki.
  - Pasang je marca znova odšla pod Everest v lastni režiji, v odpravi je bilo sedem
    moških in tri ženske.
  - '22. april 1993 je dan, ki ima za nepalske ženske pomemben pomen. Vreme tisti
    dan je bilo sončno in jasno, vzpon čez južno sedlo pa je trajal dlje, saj se je
    Pasang vzpenjala zelo počasi. A misija je uspela, skupaj s šerpami se je zapisala
    v nepalsko zgodovino: 32-letna Pasang je ob 14.30 po krajevnem času skupaj s še
    petimi člani odprave osvojila na vrh najvišje gore sveta. Osvojitev gore, ki so
    jo Nepalke dotlej le gledale od daleč, je postala simbol njihove emancipacije.
    "Če lahko splezam na Everest, če lahko uresničim svoje sanje, potem lahko to storijo
    tudi mlade ženske," je dejala v enem od zadnjih pogovorov bratu Dorjiju Šerpi.'
  - Pri sestopu pa je Sonam Čiring Šerpa, eden od članov njene ekipe, hudo zbolel.
    Ostala je pri njem, druge člane pa poslala v dolino po kisik in pomoč. Naenkrat
    pa se je vreme močno poslabšalo in ekipa se iz baznega tabora ni mogla več povzpeti,
    da bi Pasang in Sonamu lahko pravočasno pomagala in ju odpeljala v dolino. Običajno
    trupel alpinistov, ki umrejo v gorah, ne prenesejo v dolino, v primeru Pasang
    pa se je to zgodilo, ko se je vreme izboljšalo.
  - Njenega pogreba v Katmanduju se je udeležilo več tisoč ljudi, v njeno čast pa
    so postavili tudi kip v mestu ter po njej poimenovali 7315 metrov visoko Jasambo
    in 117 kilometrov dolgo avtocesto med Trišulijem in Dunčejem. Oblasti so jo pozneje
    razglasile za narodno junakinjo, o njej pa se učijo tudi v nepalskih šolah.
  - Ameriška režiserka Nancy Svendsen je o Pasang posnela ganljiv dokumentarni film,
    ki je bil na ogled tudi na letošnjem Festivalu gorniškega filma, kjer je prejel
    nagrado za najboljši alpinistični film. "Bil je dolg proces, trajalo je 10 let,
    da je film ugledal luč sveta. K sodelovanju so povabili sorodnike Pasang in tudi
    ugledne alpiniste, ki so prispevali tudi fotografski material in videomaterial,
    Nancy je tudi večkrat potovala v Nepal," je za MMC dejala asistentka pri filmu
    Hayley Pierpont in pojasnila, da bodo prav v teh dneh, ko je 30 let, film na ogled
    tudi v Nepalu. "Komaj čakajo, da bodo film videli, zelo so vznemirjeni." Film
    vzporedno z življenjem Pasang predstavlja tudi družbene spremembe v Nepalu, ki
    jih je na svoj način krojila tudi sama. "Bila je res odločna in trmasta, želela
    je uresničiti svoje sanje kljub vsem oviram, ki so ji bile na poti."
  title: Pasang Lamu Šerpa se je pred 30 leti kot prva Nepalka povzpela na Everest
  keywords:
  - Pasang Lhamu Sherpa
  - Nepal
  - Mount Everest
  id: '665653'
  n_comments: 10
  gpt_keywords:
  - Nepalka
  - gora
  - Everest
  - Himalaja
  - podvig
  - ženske
  - zgodovina
  - družba
  - tradicija
  - gorništvo
  - odločnost
  - norme
  - modrost
  - vzpon
  - smrt
  - spoštovanje
  - osvajanje
  - rekord
  - kisik.
- _id: 655ea436ede9faf86c301387
  url: https://www.rtvslo.si/svet/evropa/izidi-vzporednih-volitev-kazejo-na-zmago-skrajno-desne-stranke-geerta-wildersa/689089
  topics: svet
  authors:
  - K. T.
  - B. V.
  date: '2023-11-22T09:25:26'
  figures:
  - caption: Geert Wilders.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/22/66136119.jpg
    source: Reuters
  - caption: Veliko nizozemskih volivcev je bilo do zadnjega neodločenih, komu bodo
      namenili svoj glas.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/22/66135918.jpg
    source: Reuters
  - caption: Znani so prvi izidi volitev.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/22/66135919.jpg
    source: Reuters
  lead: Glede na izide vzporednih volitev je na Nizozemskem na predčasnih volitvah
    zmagala skrajno desna stranka PVV Geerta Wildersa, ki naj bi si zagotovila udobno
    prednost nad drugouvrščeno koalicijo zelenih in laburistov Fransa Timmermansa.
  mention:
  - Marka Rutteja
  - Dilan Yesilgoz
  - Pieter Omtzigt
  - Mojca Širok
  paragraphs:
  - PVV je po podatkih agencije za javnomnenjske raziskave Ipsos osvojil 35 sedežev
    v parlamentu, koalicija Timmermansa pa naj bi si jih zagotovila 26.
  - Desnosredinska Ljudska stranka za svobodo in demokracijo (VVD) naj bi osvojila
    23 sedežev, stranka Nova družbena pogodba (NSC) pa 20, poročajo nizozemski mediji.
  - Nizozemska bo tako po 13 letih dobila novega predsednika vlade. Po preštetju vseh
    glasov pa se bodo začela pogajanja za oblikovanje koalicije.
  - V volilni kampanji so bili v ospredju življenjska draginja, stanovanjska kriza,
    okolje in priseljevanje, ki je bilo vzrok tudi za padec vlade Marka Rutteja. V
    igri je bilo tudi vprašanje, ali so volivci v eni najrazvitejših evropskih držav
    pripravljeni še naprej financirati podnebne politike, kot je drago uvajanje vetrnih
    elektrarn na morju.
  - Tokratne volitve so veljale za zelo nepredvidljive, saj je o tem, katere od 26
    strank bodo zasedle skupno 150 sedežev v parlamentu, odločal precejšen delež neodločenih
    volivcev.
  - Stranka, ki osvoji največ sedežev, tradicionalno prevzame vodilno vlogo v pogajanjih
    in zagotovi predsednika vlade, vendar tudi to po nizozemskem sistemu ni zagotovljeno.
  - Če bo večino glasov dejansko osvojil Wilders, bi lahko Nizozemska dobila trdo
    desno koalicijo z močno protipriseljensko usmeritvijo, čeprav si je Wilders prizadeval
    omiliti svojo podobo v upanju na vstop v vlado.
  - '"Zdaj je bilo dovolj. Nizozemska tega ne more več prenašati. Zdaj moramo najprej
    pomisliti na svoje ljudi. Meje so zaprte. Nič prosilcev za azil," je dejal Wilders
    v televizijski debati v torek pozno zvečer.'
  - '"Mislim, da nihče ne verjame, da bi bil Wilders premier za vse. Njegovo bistvo
    je zapiranje meja in izključevanje skupin, za katere meni, da ne spadajo na Nizozemsko,"
    je odgovorila Ruttejeva naslednica na čelu stranke, pravosodna ministrica nekdanja
    begunka iz Turčije, Dilan Yesilgoz, ki je sicer tudi stroga do priseljevanja.'
  - Ker je Nizozemska ustanovna članica EU-ja, Rutte pa je zelo viden akter na vrhu
    EU-ja, tudi drugi voditelji pozorno spremljajo izid. Stranke na desnici so predlagale,
    da bi si prizadevale za izjeme od pravil Unije na področju kmetijstva in priseljevanja,
    trdna desna koalicija pa bi lahko tudi omilila načrte za zmanjšanje živinoreje
    in uporabe gnojil, čemur kmetje močno nasprotujejo.
  - Bolj sredinska koalicija bi verjetno nadaljevala gradnjo obnovljivih virov energije,
    zlasti vetrnih elektrarn v Severnem morju, sledila načrtom za zmanjšanje živinoreje
    in povečala socialno porabo, vključno z zvišanjem minimalne plače.
  - Rutte bo ostal v vlogi začasnega premierja, dokler ne bo imenovana nova vlada,
    verjetno v prvi polovici leta 2024.
  - Javnomnenjske raziskave niso napovedovale jasnega zmagovalca.
  - Pri vrhu je še Nova družbena pogodba, stranka, ki jo je priljubljeni pravnik Pieter
    Omtzigt ustanovil po razhodu s krščanskimi demokrati, v zadnjih anketah pa nekoliko
    zaostaja za omenjeno trojico.
  - Za mesta v 150-članskem spodnjem domu parlamenta se je sicer potegovalo kar 26
    strank, tudi Gibanje kmetov in državljanov, ki je nastalo leta 2019 po protestih
    kmetov proti vladnim okoljskim ukrepom. Čez prag naj bi uspelo priti sedemnajstim
    strankam, relativna zmagovalka pa bo morala sestaviti koalicijsko vlado, to pa
    lahko traja zelo dolgo. Po zadnjih volitvah leta 2021 je premier Rutte svoj četrti,
    zadnji kabinet sestavljal rekordnih 299 dni, je poročala Mojca Širok.
  title: Izidi vzporednih volitev kažejo na zmago skrajno desne stranke Geerta Wildersa
  keywords:
  - Nizozemska
  - volitve
  - Mark Rutte
  - Geert Wilders
  - PVV
  id: '689089'
  n_comments: 66
  gpt_keywords:
  - Nizozemska
  - Volitve
  - PVV
  - Stranke
  - Koalicija
  - Vodja
  - Razlike
  - Politične
  - Programi
  - Glasovi
  - Parlament
  - Pogajanja
  - Desna stranka
  - Predsednik vlade
  - Skrajno desna usmeritev
  - Migracija
  - Podnebne politike
  - Nasilje
  - Vetrne elektrarne
  - Zapiranje meja
- _id: 6751a40bd567771b34df4128
  url: https://www.rtvslo.si/zabava-in-slog/znani/otroskega-smeha-polnemu-monaskemu-dvoru-se-je-pridruzila-se-ena-clanica-constance/729608
  topics: zabava-in-slog
  authors:
  - T. K. B.
  date: '2024-12-05T11:19:10'
  figures:
  - caption: Širša monaška knežja družina novembra lani. V prvi vrsti od leve proti
      desni so Marie Chevallier in Louis Ducruet, sledijo Alexandra Hanovrska, Francesco
      Casiraghi, Beatrice Borromeo, Pierre Casiraghi, Stefano Casiraghi, Raphael Elmaleh,
      Charlotte Casiraghi, Balthazar Rassam, India Casiraghi, Tatiana Santo Domingo,
      Maximilian Casiraghi, Alexandre Casiraghi in Andrea Casiraghi.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/12/05/66315622.jpg
    source: EPA
  - caption: 'Prva dva v vrsti za monaški prestol: princ Jacques in princesa Gabriella.'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/12/05/66315621.jpg
    source: EPA
  id: '729608'
  keywords:
  - Louis Ducruet
  - Nasledstvena kriza
  - Babica
  - Princesa Stephanie
  - Monaški dvor
  lead: Monaški dvor se je znova razveselil naraščaja – sin princese Stephanie, Louis
    Ducruet, in njegova žena Marie sta dočakala rojstvo druge hčerke.
  mention:
  - Louis Ducruet,
  - Pauline Ducruet
  - Camille Gottlieb,
  - Alberta II.
  - Dimitrijem Rassamom
  - Jazmin Grimaldi
  paragraphs:
  - Na nasledstveno krizo, ki je monaški dvor pestila pred slabima dvema desetletjema,
    je ostal le še spomin. Po palači ob večjih družinskih dogodkih danes kar mrgoli
    mladeži, zdaj pa se jim je pridružila še ena deklica.
  - Kot sta na družbenem omrežju Instagram oznanila 32-letni Louis Ducruet, sin princese
    Stephanie in njegova žena Marie, sta po Victoire, ki se je rodila aprila lani,
    dočakala še Constance, ki se je družini pridružila v ponedeljek. "Naša družina
    je s prihodom naše male Constance spet zrasla. Nekdo se je zelo veselil, da jo
    bo spoznal," je zapisala ponosna mama Marie Hoa Chevallier in objavila fotografijo,
    na kateri je v posteljici videti v odejo zavito štručko, ograjico pa držita dve
    majhni roki – kot je razbrati iz objave, pripadata novorojenkini starejši sestri
    Victoire.
  - 59-letna princesa Stephanie, ki ima poleg Louisa tudi dve hčerki, 30-letno Pauline
    Ducruet in štiri leta mlajšo Camille Gottlieb, je tako drugič postala babica.
    Mlajšo sestro trenutnega kneza Alberta II. po številu vnukov trenutno močno prekaša
    sestra Caroline, ki jih ima že sedem.
  - 'Njen najstarejši sin Andrea ima z ženo Tatiano Santo Domingo dva sinova in hčerko:
    Alexandre (Sasha) ima 11 let, India devet, Maximilian pa ji je aprila dopolnil
    šest.'
  - 'Tudi Carolinin sin Pierre in hčerka Charlotte imata po dva sinova: Pierre ima
    v zakonu z novinarko Beatrice Borromeo Stefana (7) in Francesca (6), Charlotte
    pa ima iz zveze z igralcem Gadom Elmalehom Raphaëla, ki bo vsak čas dopolnil 11
    let, iz nedavno razpadlega zakona s filmskim producentom Dimitrijem Rassamom pa
    šestletnega Balthazarja.'
  - V vrsti za nasledstvo po 66-letnem knezu Albertu je tako že 18 ljudi. Prvi v vrsti
    je princ Jacques, ki bo s sestro dvojčico Gabriello 10. decembra praznoval 10.
    rojstni dan. Za njimi pa se vrstijo princesa Caroline ter Andrea, Pierre in Charlotte
    Casiraghi s potomci ter Carolinina najmlajša hčerka, princesa Alexandra Hanovrska,
    sledijo pa Stephanie, Louis z otrokoma in Pauline. Zaradi še vedno uzakonjene
    moške primogeniture imajo moški potomci prednost pred starejšimi sestrami.
  - Na seznamu pa ni tistih članov družine, ki so se rodili zunaj zakona – na primer
    Albertova otroka, 31-letna Jazmin Grimaldi in 21-letni Alexandre Coste Grimaldi,
    Stephaniejina hčerka Camille, pa tudi Charlottin sin Raphaël.
  title: Otroškega smeha polnemu monaškemu dvoru se je pridružila še ena članica,
    Constance
  n_comments: 1
- _id: 646b0b4be7b5bc23d6763b78
  url: https://www.rtvslo.si/gospodarstvo/na-vladi-potrdili-zakon-ki-poenostavlja-digitalno-delovanje-gospodarskih-druzb/662319
  topics: gospodarstvo
  authors:
  - G. K.
  date: '2023-03-23T14:13:00'
  figures:
  - img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2021/06/14/65899985.jpg
    source: 'Foto: Pixabay'
  - caption: Minister za gospodarstvo Matjaž Han.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/03/14/66066556.jpg
    source: BoBo
    caption.en: Minister for Economy Matjaž Han.
  lead: Vlada je sprejela predlog novele zakona o gospodarskih družbah, ki prinaša
    enostavnejše ustanavljanje podjetij prek spletnih registrskih postopkov, bolj
    učinkovite čezmejne operacije ter korporativno upravljanje. Potrdili so tudi novi
    zakon o patentih.
  mention:
  - Matjaž Han
  paragraphs:
  - Cilj predloga je zagotoviti več digitalnih rešitev za podjetja, vanj pa se v slovenski
    pravni red prenašata evropski direktivi glede uporabe digitalnih orodij in postopkov
    na področju prava družb in glede čezmejnih preoblikovanj, združitev in delitev,
    je povzel minister za gospodarstvo, turizem in šport Matjaž Han.
  - Predlog bo ob postopkih v fizični obliki omogočil spletno ustanavljanje podjetij
    in vnašanje sprememb podatkov v sodni register na elektronski način z uporabo
    spletnih digitalnih orodij. V ta namen bodo do začetka leta 2025 nadgradili orodja
    sistema SPOT in vzpostavili videokomunikacijski sistem za neposredno varno videopovezavo
    strank z notarji.
  - Na portalu SPOT bo zagotovljen dostop do brezplačnih informacij o podjetjih, zlasti
    glede postopkov spletnega ustanavljanja, identifikacije oseb, pristojbin in pravil
    v zvezi z imenovanjem v upravni, poslovodni ali nadzorni organ družbe. S tem bodo
    zagotovili večjo preglednost in zaščito interesov deležnikov, so zapisali na ministrstvu.
  - Predlog dopolnjuje postopke v zvezi s čezmejnimi združitvami in na novo ureja
    postopke glede čezmejnih delitev in preoblikovanj podjetij. Poleg njih prinaša
    ukrepe za zaščito družbenikov, delničarjev, upnikov in delavcev v družbah, ki
    sodelujejo v čezmejnih operacijah. V skladu s predlogom bodo družbeniki in delničarji,
    ki nasprotujejo čezmejni operaciji, lahko zahtevali prevzem svojih deležev v zameno
    za primerno denarno odpravnino. Če bodo presodili, da ta ni primerna, bodo lahko
    zahtevali dodatno denarno odpravnino. Enako velja za družbenike in delničarje.
  - Upniki, ki ne bodo zadovoljni z zaščito, ki jo ponuja družba v načrtu čezmejne
    operacije, bodo lahko na sodišču zahtevali zavarovanje svojih terjatev. Delavcem
    se bo zagotavljala pravica do obveščenosti in delno tudi pravica do posvetovanja.
    Pravice delavcev bodo v primeru čezmejnih operacij urejene še v posebnem zakonu,
    ki bo urejal pravice delavcev do soodločanja.
  - S predlogom se uvaja pravila za izvedbo elektronskih in virtualnih skupščin podjetij.
    Ta bodo izboljšala korporativno upravljanje družb, spodbudila delničarje k večji
    udeležbi na skupščinah in zmanjšala stroške poslovanja. Možnost sklica takšne
    skupščine moral predvidevati statut podjetja. Tudi skupščine družb z omejeno odgovornostjo
    bodo lahko sklicane elektronsko, izvajale pa se bodo lahko tako po telefonu kot
    tudi prek videoklicev.
  - Predlog uvaja ukrep, ki bo varoval manjšinske delničarje in družbenike v postopkih
    sodnega preizkusa menjalnega razmerja ter denarne odpravnine v primerih iztisnitev
    manjšinskih delničarjev iz družb ali statusnega preoblikovanja.
  - Manjšinski delničarji imajo možnost sodne revizije. Sprožijo lahko postopek sodnega
    preizkusa primernosti menjalnega razmerja ali denarne odpravnine in v teh primerih
    mora glavni delničar ali družba založiti predujem za stroške postopka. Ker je
    v praksi glavni delničar ali družba lahko zavlačeval ali celo zaustavil postopek
    sodnega preizkusa, vlada predlaga pravno podlago, ki bo sodišču omogočila izterjavo
    predujma po uradni dolžnosti. Morebitna pritožba glavnega delničarja ali družbe
    izvršbe ne bo mogla zadržati.
  - Novi zakon o gospodarskih družbah bo omogočil tudi, da lahko pristojni organi
    v primeru, ko ima oseba izrečeno prepoved opravljanja funkcije direktorja v drugi
    državi članici, zavrnejo imenovanje te osebe za opravljanje funkcije direktorja
    v Sloveniji. Ta določba je vključena z namenom, da se zaščiti vse osebe, ki sodelujejo
    s podjetji ter se prepreči goljufivo ravnanje ali druge zlorabe. Izmenjava informacij
    med pristojnimi organi o veljavnih prepovedih opravljanja funkcije direktorja
    bo potekala prek sistema povezovanja poslovnih registrov BRIS.
  - Vlada je sprejela tudi predlog novele zakona o industrijski lastnini, s katero
    želi poenostaviti in poceniti obstoječe postopke, denimo prijave patentov. Namen
    je tudi ureditev upravnih postopkov v zvezi z razveljavitvijo znamke ter slovensko
    ureditev še dodatno uskladiti z evropsko in mednarodno.
  - Zakon o industrijski lastnini ureja vrste pravic industrijske lastnine, kot so
    patent, dodatni varstveni certifikat, model, znamka in geografska označba, kot
    tudi postopke za podelitev in registracijo teh pravic ter njihovo sodno varstvo.
  - Po predlogu novele bo lahko Urad za intelektualno lastnino sklenil pogodbe z drugimi
    uradi in organizacijami za zagotovitev novih informacijskih storitev. S sklenitvijo
    pogodbe z Evropsko patentno organizacijo bi denimo omogočil prijaviteljem nacionalnih
    patentnih prijav, da že v nekaj mesecih po vložitvi prijave pridobijo kakovostno
    informacijo o tem, ali njihov izum izpolnjuje vse pogoje za podelitev patenta,
    so pojasnili na ministrstvu za gospodarstvo, turizem in šport.
  - Pogodba z Evropsko patentno organizacijo bi nekaterim prijaviteljem zagotovila
    tudi precejšnje finančne olajšave. Evropski urad namreč za poizvedbo o stanju
    tehnike s pisnim mnenjem, kadar je ta vložena preko urada, s katerim ima sklenjen
    sporazum, prizna 80 odstotkov popusta na ceno storitve. "To pomeni, da bodo prijavitelji
    namesto 2336 evrov plačali le 467 evrov - takšna ureditev velja za do 400 nacionalnih
    patentnih prijav letno," je v sporočilu po seji vlade zapisal gospodarski minister
    Han.
  - Zaradi prenosa določb evropske direktive sta predvidena dva nova upravna postopka
    za razveljavitev in ugotovitev ničnosti znamke. Zdaj tečejo ti postopki pred Okrožnim
    sodiščem v Ljubljani, po novem pa bodo potekali tudi pred Uradom za intelektualno
    lastnino.
  - Kompleksnejše primere, povezane s kršitvijo pravic iz znamke, bo še naprej reševalo
    sodišče. "Stranke bodo tako lahko hitreje in z nižjimi stroški dosegle razveljavitev
    znamke ali ugotovitev ničnosti znamke. Razveljavitev znamke je možna, kadar se
    na primer v zadnjih petih letih ni uporabila v gospodarskem prometu, ali če je
    postala generičen izraz za določeno blago ali storitve, kot na primer superga
    in kalodont. Za nično pa se znamka ugotovi, če sploh ne bi smela biti registrirana,"
    je pojasnil Han.
  - S potrditvijo predlaganih sprememb se bo zakon uskladil tudi s sporazumom o Enotnem
    sodišču za patente. Ta določa, da bo Enotno sodišče za patente reševalo spore
    v zvezi z evropskim patentom z enotnim učinkom in klasičnim evropskim patentom,
    pri čemer bo imela sodba učinek v vseh sodelujočih državah. To bo hitreje in predvidoma
    ceneje, kot če bi vlagali tožbe v vsaki državi posebej, pričakujejo na gospodarskem
    ministrstvu. Enotno sodišče za patente bo začelo delovati 1. junija 2023.
  - Medtem bo slovensko sodišče (Okrožno sodišče v Ljubljani) še naprej pristojno
    za spore glede nacionalnih patentov in v prehodnem obdobju tudi za klasične evropske
    patente, če se bodo njihovi imetniki odločili za izključitev pristojnosti Enotnega
    sodišča za patente.
  - Predlog novele zakona še določa, da bo Urad za intelektualno lastnino po uradni
    dolžnosti razglasil za ničnega evropski patent, vpisan v nacionalni register,
    kadar je ta razveljavljen pri Evropskem patentnem uradu. S tem se zagotavlja večjo
    pravno varnost.
  - Novela zakona bo tudi omogočila, da imetnik evropskega patenta, pri katerem Evropski
    patentni urad iz formalnih razlogov ni registriral enotnega učinka, kljub temu
    pri Uradu za intelektualno lastnino vpiše evropski patent v register patentov,
    ki bo učinkoval kot nacionalni patent.
  - Prav tako bo omogočila dodatne načine, s katerimi bi imetnik nacionalnega patenta
    lažje ohranil veljavnost patenta po desetem letu trajanja. Med predlaganimi spremembami
    na ministrstvu izpostavljajo še skrajšanje objektivnega roka za vložitev zahteve
    za nadaljevanje postopka po zamudi in uvedbo enotne tarife zastopnikov.
  title: Na vladi potrdili zakon, ki poenostavlja digitalno delovanje gospodarskih
    družb
  keywords:
  - vlada
  - gospodarstvo
  - zakon
  gpt_keywords:
  - predlog
  - novela
  - zakon
  - gospodarske družbe
  - ustanavljanje podjetij
  - registrski postopki
  - čezmejne operacije
  - korporativno upravljanje
  - patenti
  - digitalne rešitve
  - evropske direktive
  - pravno področje
  - pravne spremembe
  - sodni register
  - elektronski način
  - digitalna orodja
  - portal SPOT
  - informacije o podjetjih
  - deležniki
  - preglednost
  - zaščita interesov
  - čezmejna združitva
  - čezmejne delitve
  - preoblikovanje podjetij
  - zaščita družbenikov
  - delničarji
  - upniki
  - delavci.
  id: '662319'
  n_comments: 2
- _id: 650c55fada5bf739820f4704
  url: https://www.rtvslo.si/okolje/svet-zivali/storklja-v-ljubljanskem-zivalskem-vrtu-okuzena-z-virusom-pticje-gripe/681945
  topics: okolje
  authors:
  - Al. Ma.
  date: '2023-09-19T17:13:57'
  figures:
  - caption: Štorklja.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/04/21/65206120_storklja.jpg
    source: BoBo
  lead: 'Štorklja v ZOO-ju Ljubljana se je okužila z visoko patogenim virusom ptičje
    gripe podtipa H5N1, je potrdila uprava za varno hrano, veterinarstvo in varstvo
    rastlin. Obiskovalce poziva, naj upoštevajo ukrepe za preprečevanje širjenja bolezni. '
  mention: []
  paragraphs:
  - Še naprej za celotno Slovenijo veljajo priporočila za zmanjšanje tveganja za prenos
    virusa s prostoživečih ptic, uprava za varno hrano. Rejce perutnine in ptic v
    ujetništvu poziva, naj v primeru opaženih znakov bolezni takoj obvestijo veterinarja
  - Med znaki so zmanjšana poraba krme in vode za več kot 20 odstotkov, padec nesnosti
    za več kot pet odstotkov, ki traja že več kot dva dni, povišan dnevni pogin za
    več kot trikrat od pričakovanega ali pojav kliničnih znakov (ravnodušnost, nasršenost
    perja, zmanjšano oz. neobičajno oglašanje, kihanje, kašljanje, izcedek iz nosnic,
    otekline podkožja, tekoči in zeleno ali belo obarvani iztrebki ter živčne motnje,
    kot so tresenje in zavijanje glave in vratu, krči, nekoordinirano gibanje, živali
    težko stojijo, so neaktivne, imajo spuščene peruti).
  title: Štorklja v ljubljanskem živalskem vrtu okužena z virusom ptičje gripe
  keywords:
  - ZOO Ljubljana
  - Štorklje
  - Ptičja gripa
  - Aviarna influenca
  - H5N1
  - Živalski vrt Ljubljana
  id: '681945'
  n_comments: 11
  gpt_keywords:
  - zdravje ptic
  - virus ptičje gripe
  - varovanje živali
  - veterinarstvo
  - preventiva
  - preprečevanje bolezni
  - simptomi bolezni
  - varna hrana
  - priporočila
  - rejci perutnine
  - prenos virusa
  - obvestilo veterinarju
  - tveganje za živali
  - znaki bolezni
  - širjenje virusa
  - ptice ujetništva
  - zaščita živali
  - klinični znaki
  - nesnost
  - otekline
  - zdravniški pregled
  - ukrepi za preprečevanje
  - spremljanje zdravja ptic
  - krči pri živalih.
- _id: 658d71676289cbb9170e2ac5
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/dediscina/ivan-zajec-kipar-ki-se-nikoli-ni-otresel-bremena-presernovega-spomenika/691212
  topics: kultura
  authors:
  - Maja Kač
  date: '2023-12-28T06:28:51'
  figures:
  - caption: Razstavo Ivan Zajec (1869–1952) lahko ujamete do 11. februarja.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/24/66144997.jpg
    source: MMC RTV SLO
  - caption: Poseben sklop je na razstavi namenjen Prešernovemu spomeniku – nastanku
      samega dela, odmevu, ki je sledil odkritju, in pomenu, ki ga ima spomenik za
      mesto.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/24/66145002.jpg
    source: MMC RTV SLO
  - caption: Na ogled so tudi kiparjeve skicirke, ki so se ohranile v kovčku.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/24/66145000.jpg
    source: MMC RTV SLO
  - caption: Ivan Zajec, Prestrašeni satir, 1894.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/22/66144335.jpg
    source: Narodna galerija
  - caption: Ivan Zajec, Adam in Eva, 1896.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/22/66144336.jpg
    source: Narodna galerija
  - caption: Pred odkritjem Prešernovega spomenika, september 1905.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/22/66144343.jpg
    source: NUK
  - caption: 'Slovesnost ob odkritju Prešernovega spomenika, 10. september 1905, v:
      Pozdrav iz Ljubljane. Mesto na starih razglednicah (ur. Marjan Krušič), Ljubljana
      1985, str. 103.'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/24/66144998.jpg
    source: Narodna galerija
  - caption: Spomenik Francetu Prešernu, (1902–1905), Prešernov trg, Ljubljana.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/22/66144342.jpg
    source: Narodna galerija
  - caption: Ivan Zajec, Požar, 1911.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/22/66144339.jpg
    source: Narodna galerija
  - caption: Portret Tržačanke (Žensko poprsje), 1911.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/22/66144341.jpg
    source: Narodna galerija
  - caption: Ivan Zajec, Deklica z mucko (Punčka z mucko), ok. 1906–1907.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/22/66144338.jpg
    source: Narodna galerija
  - caption: Ivan Zajec, Vezalka sandal, 1902.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/22/66144337.jpg
    source: Narodna galerija
  - caption: Na karikaturi Maškarada slovenskih umetnikov je Hinko Smrekar Zajca upodobil
      čisto spredaj - peka majhne rasti (to še dodatno poudari s podstavkom, na katerega
      ga je postavil), ki ustvarja izjemno veliko kipov.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/24/66144999.jpg
    source: Narodna galerija
  - caption: Pijančeva družina, 1939.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/24/66145001.jpg
    source: MMC RTV SLO
  - caption: Vstajenje, 1911. Mavzolej družine Majdič, Prešernov gaj, Kranj.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/22/66144340.jpg
    source: Narodna galerija
  - caption: Ivan Zajec (1869−1952).
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/10/04/66121550.jpg
    source: dLib
  lead: 'Ivana Zajca vsi poznamo po Prešernovem spomeniku v Ljubljani. Tam se bere
    recital ob kulturnem prazniku, za Ljubljančane pa je priljubljena točka srečevanja.
    Tudi kiparja je spremljal vse življenje, vendar ne na način, kot bi si želel. '
  mention:
  - Mateja Breščak
  - Elko Justin
  - Kamnoseško-kiparska naveza
  - Feliks Toman
  - Augusta Rodina
  - Vladimirja Bartola
  - Ivanu Meštroviću
  - Josipina Hočevar
  - Peter Žmitek
  - Primoža Trubarja
  - Rozo Peterlin
  - Danila Požarja)
  - Jože Plečnik
  paragraphs:
  - Prešernov spomenik je bil zanj prej breme, ki je do konca zaznamovalo njegovo
    kariero.
  - Čeprav je Zajec za seboj pustil precej obsežen kiparski opus male, nagrobne, arhitekturne,
    sakralne in spomeniške plastike, so se zapisi o njegovem delu vselej vračali k
    Prešernovemu spomeniku, ki je leta 1905 razdelil kranjsko javnost. Na političnem
    odru so se ob spomeniku cenjenemu pesniku lomila kopja liberalne in klerikalne
    struje (slednja je bila zgrožena nad goloto muze in objemom Črtomira in Bogomile
    na reliefu), na likovnem pa med zagovorniki akademskih in modernejših smeri. Za
    mladega kiparja, ki je komaj dobro končal študij, so bile neusmiljene kritike
    in osebne diskvalifikacije prevelik zalogaj, da ne bi pustile dolgotrajnejših
    sledi.
  - 'Kot zapiše ob zdajšnji kiparjevi razstavi v Narodni galeriji kustosinja dr. Mateja
    Breščak, bi seZajec s Prešernovim spomenikom, tudi če ne bi naredil drugih del,
    vpisal v zgodovino slovenskega spomeniškega kiparstva. Ampak druge kipe je napravil
    in ni jih bilo malo. Na razstavi, ki so jo pripravili v Narodni galeriji, je na
    ogled 57 od 362 vseh dokumentiranih del. Hinko Smrekar na svoji znameniti karikaturi
    Maškarada slovenskih likovnih umetnikov (1913) Zajca ni po naključju upodobil
    kot nadvse produktivnega peka, ki stoji na podstavku z napisom: “Vsak dan trikrat
    sveže pecivo!” Podoba kiparja, pred katerega je dodal pult s številnimi kipi (med
    temi so nekatera celo razpoznavna dela, na primer Kozakove sanje, Požar in Delavec
    z vrečo), nam pokaže umetnika, ki je bil izjemno dejaven.'
  - 'Ko so leta 1949 ob kiparjevi osemdesetletnici pripravili pregledno razstavo,
    je Zajčev dobri prijatelj, slikar in grafik Elko Justin o kiparju zapisal: " Usoda
    njegovih del je prav za prav ista kakor Jurija Šubica; mnogo več dobrega je za
    vedno izgubljenega v tujini, kakor ohranjenega v domovini. Vrsta njegovih del
    je komaj pregledna: je pa več osnutkov kakor izvršenih del. [...] Po vsem tem
    smo zdaj lahko prepričani, da bi tisti, ki bi mu bilo poverjeno, da bi nam z življenjsko
    razstavo del prikazal pravega Zajca – Zajca, kot mojstra umetnika – naletel na
    velike težave, prav pri iskanju onih stvari, ki so za Zajca umetniško značilne.”'
  - V to jabolko je pred dobrimi šestimi leti zagrizla Mateja Breščak in se lotila
    proučevanja opusa umetnika, ki doslej še ni doživel temeljitejše obravnave. Za
    ponazoritev – na razstavi ob kiparjevi 80-letnici je bilo razstavljenih 30 kipov,
    v biografskem leksikonu jih je navedenih 63. Kustosinji jih je torej uspelo evidentirati
    362, pri raziskovalnem delu pa so imeli pomembno vlogo dokumenti in del zapuščine
    – zlasti vsebina kovčka, ki ga je Narodna galerija v 90. letih 20. stoletja kupila
    v Galeriji Kos.
  - 'Kovček z dragoceno zapuščino V kovčku se je ohranila vsa pomembnejša dokumentacija:
    pisma, dnevnik njegove druge žene, spričevala, rojstni list, fotografije itd.
    Pomembna je tudi korespondenca Ivana Zajca z Rihardom Jakopičem, ki pokriva obdobje
    od leta 1902 do 40. let 20. stoletja, prav tako zapisniki Frana Vesela, ki so
    nastajali ob obiskih kiparjevega ateljeja. Svoja dela je Zajec omenjal v objavljenih
    člankih in ohranjenih dokumentih, za evidentiranje pa so koristne tudi skicirke.
    Da seznam ni popoln, nam pove kiparjeva opomba ob koncu seznama njegovih del,
    kjer omenja, da je veliko teh v tujini in da njihovih lastnikov ne pozna. Zajec
    je verjetno tudi zaradi grenke izkušnje po kritikah zaradi Prešernovega spomenika
    veliko potoval. Malokaterega slovenskega umetnika tistega časa je odneslo na toliko
    različnih koncev, posledično pa je veliko del izgubljenih. V Narodni galeriji
    so zato pozorni tudi na dražbe v tujini, kjer so v preteklosti že pridobili kakšnega
    od njegovih kipov ali pa ga vsaj evidentirali v starejših avkcijskih katalogih.
    Približno štirinajst del so na novo evidentirali tudi ob pozivu morebitnim zbiralcem,
    ki hranijo njegova dela. Zajec je v svojem popisu dela opisoval (na primer mož
    pijan, žena in punčka žalostni; mama z žogo in otrokom), kar olajša identificiranje
    kipov.'
  - Ker je bil Zajec v svojem slogu zelo eklektičen in je v razmeroma kratkem časovnem
    obdobju ustvarjal v raznolikih slogih (v različnih historičnih slogih s secesijskimi
    elementi, potem slikovito zajete kipe, po vojni pa tudi socialistično realistična
    dela), je po besedah kustosinje datiranje njegovih kipov precejšen izziv in na
    osnovi slogovne analize zelo nehvaležno početje.
  - Od Dunaja do New Yorka – po poti Ivana Zajca Razstava je tudi zato zasnovana nekoliko
    drugače – ne sledi kronološkemu konceptu, ampak je razdeljena v sklope, ki obiskovalca
    popeljejo po središčih, v katerih je kipar ustvarjal (Ljubljana, Dunaj, München,
    Pariz, New York, Trst, Dubrovnik, London, Rim, internacija na Sardiniji in na
    koncu spet ustalitev v rojstni Ljubljani), poudarijo pomembnejša poglavja v njegovi
    karieri, vključno z zgodbo o Prešernovem spomeniku, obenem pa osvetlijo tudi motivne
    poudarke njegovega opusa. Motivika Ivana Zajca je izredno raznovrstna – obsega
    mitološke prizore, biblijske motive, portrete, upodobitve otrok, akte, živali,
    japonsko in indijsko orientalsko eksotiko, tudi ruske motive in podobe ameriških
    staroselcev (te so ga navdušile ob obisku Metropolitanskega muzeja v New Yorku).
    Tu so tudi množice, pozneje skupine težakov, delavcev in kmečki žanr. Posebej
    mojstrsko je obvladoval relief, ki mu je dajal možnost upodabljanja figur, zlitih
    z naravo.
  - Posebna soba je namenjena njegovim javnim nagrobnikom in cerkveni arhitekturni
    plastiki, kar ponazarjajo fotografije in desetminutni posnetek javnih spomenikov,
    to poglavje padopolnjujejo tudi z vodstvi po Ljubljani.
  - Razstava se začne z dunajskim obdobjem in Zajčevim največkrat razstavljenim kipom
    Prestrašeni satir. Kip je bil odlit leta 1946 in je v sklopu razstave kiparstva
    in slikarstva narodov Jugoslavije v naslednjih dveh letih potoval po številnih
    evropskih prestolnicah. Narodna galerija je v 50. letih 20. stoletja v bron odlila
    veliko kiparjevih del, v depoju hrani tudi kar nekaj mavčnih delov teh kipov,
    kot sta glavi sicer znane plastike Adama in Eve ter prav tako Prestrašenega satira.
    Veliko pa je bilo takrat uničenega. Mateja Breščak domneva, da vključno z originalnim
    mavcem Kozakovih sanj, ko je bil odlit v bron. Mimogrede, relief Kozakove sanje
    je prvo delo slovenskega kiparja, razstavljeno na pariškem Salonu – to se je zgodilo
    leta 1906.
  - Sklop z dunajskim obdobjem poleg obiskovalcem Narodne galerije dobro znanega kipa
    Adama in Eve vključuje tudi Krotilko kač, ki jo je galerija leta 2007 odkupila
    na dražbi v Dorotheumu.
  - Kamnoseško-kiparska naveza Zatem se razstava dotakne naveze kamnoseške in kiparske
    družine Tomanov in Zajcev, ki zaznamuje kiparjevo zgodnje obdobje. Naveza je obstajala
    že v času delovanja očetov (Ivanov oče Franc Ksaver Zajec je bil kipar in v očetovi
    delavnici je mladi umetnik pridobil prvo kiparsko znanje), nato pa sta tradicijo
    nadaljevala Ivan Zajec in Feliks Toman. Sodelovala sta pri številnih projektih
    (med drugim v Budanjah pri Vipavi, v Mengšu, Šempetrski cerkvi, Frančiškanski
    cerkvi in pri številnih nagrobnikih), dokler se nista sprla zaradi Majdičevega
    nagrobnika za Prešernov gaj v Kranju, po katerem je Zajec s kamnosekom za vedno
    prekinil poklicne vezi.
  - Zgodba o Prešernovem spomeniku Sledi poglavje s Prešernovim spomenikom, ki je
    razumljivo v središču celotne postavitve. Po ogledu posameznih kipov, ki gledalca
    popeljejo po različnih obdobjih in središčih, se znajdemo pred velikansko fototapeto
    z reprodukcijo fotografije slovesnega odkritja spomenika leta 1905.
  - Zgodba s spomenikom se je vsaj za Zajca začela leta 1899. Takrat se je prijavil
    na natečaj, ki ga je razpisal Odbor za postavitev Prešernovega spomenika. Nanj
    je poslal dva osnutka, s čimer si je že takrat nakopal zamere in pritoževanja
    kolegov. Drugih pet kiparjev je poslalo samo enega. Zajčev prvi osnutek je predvideval
    žensko figuro v narodni noši, ob kateri sta Krst in Slovo, izbrali pa so kip pesnika,
    nad katerim na skali sedi ženski genij, ki nad pesnikovo glavo drži zvezdo.
  - Zajec, ki se je odmevnega projekta lotil v Makartovem ateljeju na Dunaju komaj
    tri leta po končani akademiji, ni bil kos pogromu, ki je sledil. Sprva se je zapletlo,
    ko je moral zaradi spoznanja komisije, da se ni držal navodil, že izdelane kipe
    uničiti, nato pa je v letih 1903 in 1904 izdelal nov osnutek pod budnim očesom
    svetovalca prof. Karla Kundmanna (reliefe so sprejeli takoj). Naslednji udarec
    je bila kritika, ki je sledila po odkritju spomenika na tedanjem Marijinem trgu
    10. septembra 1905. Negativne kritike sežejo v dve smeri – med seboj sprte stranke
    so spomenik izkoristile za politično obračunavanje, kulturno-umetniški krogi pa
    so kiparju očitali slogovno zastarelost akademskega realizma.
  - 'Posebej so morale biti boleče sodbe književnikov: Ivan Cankar je zapisal, da
    je Zajec “najmanj osebni, najpuščobnejši in (to je beseda) najponižnejši slovenski
    kipar”. Nič bolj prizanesljiv ni bil Oton Župančič, ki je takole zapisal: “In
    Tebe, France Prešeren, naš izcela človek, so znesli med nas reveža iz brona in
    kamna, brez vsake celote v samem sebi in brez vse zveze z okolico.” Ob tem velja
    omeniti Zajčev poznejši zapis o tem, da je kip ustvaril za parkovno okolje, torej
    naj bi po njegovi zamisli stal pred zelenim ozadjem.'
  - Umik v Pariz To je bilo obdobje, ki ga je Zajec do konca življenja pričakovano
    ohranil v negativnem spominu in se tudi pri svojih sedemdesetih letih o tem ni
    želel pogovarjati. Verjetno je negativno ozračje pripomoglo k temu, da je že nekaj
    mesecev pozneje, januarja 1906, odpotoval v Pariz, kjer je še istega leta razstavljal
    omenjene Kozakove sanje (kip je ustvaril že na Dunaju, leta 1906 pa je na kip
    dopisal leto datacije). S kiparstvom Augusta Rodina se je Zajec seznanjal že na
    razstavah v dunajski Secesiji. Justin pa je ob Zajčevi osemdesetletnici navedel,
    da naj bi se v Parizu Zajec tudi osebno seznanil s slavnim francoskim kiparjem.
    Njegovo delo je na Zajca naredilo velik vtis ter med drugim vplivalo na nastanek
    reliefnih del Požar in Val življenja.
  - Iz Rima v internacijo na Sardinijo Sledilo je več kot deset let potovanj – leta
    1907 je najprej odpotoval v New York, oktobra leta 1910 se je preselil v Trst
    in tam živi dve leti. Za poznavanje njegovega tržaškega obdobja so dragoceni spomini
    Vladimirja Bartola, v katerih izvemo, da je kipar živel pri Svetem Ivanu. Tam
    je ustvaril enega kakovostnejših kipov, Portret Tržačanke (1911), ki kaže odmeve
    dunajske secesije in pariških izkušenj. O ustvarjanju “ enega finega portreta
    tukajšnje gospodične Italijanke ” piše tudi Jakopiču.
  - Leta 1912 je Zajec potoval v London, vmes za kratek čas v Dalmacijo, leta 1913
    pa k Ivanu Meštroviću v Rim, kjer je ostal do leta 1915. Vendar se Meštrović ni
    pretirano zmenil za Zajca (bolj se je oziral k Jakopiču in Plečniku), nad čimer
    se je Zajec v pismih Jakopiču tudi pritoževal. Leta 1915 je bil kot državljan
    Avstro-Ogrske interniran na Sardinijo, kjer je ustvaril tudi nekaj del za tamkajšnje
    prebivalce in cerkve. Kot se je pozneje spominjal, je bilo tam zanj najhujše,
    ko so sojetniki zboleli za špansko gripo, sam za malarijo in se je ves izčrpan
    zaradi bolezni potem leta 1919 vrnil v Ljubljano. Poleg tega pa so ga na poti
    domov še okradli in ostal je brez vsega.
  - Kipar se vrne domov V Ljubljani je vstopil v okolje velikih pričakovanj – le kaj
    bo kipar Prešernovega spomenika ustvaril zdaj – in kmalu spet ostrih kritik, ki
    so bile neizprosne do njegovega nespremenjenega sloga, v katerem je še vedno odmeval
    akademizem, ki ga je prinesel še z Dunaja in ga le malo predrugačil po poznejšem
    pariškem obdobju ter po rimski izkušnji, ki je pustila v njegovem kiparstvu vplive
    antike (očitali so mu, da si je nadel togo Rimljana). S tem se začne njegovo ljubljansko
    obdobje, saj je ostal v mestu do smrti. Pri akademskem realističnem slogu je vztrajal
    do konca – ta je sicer ustrezal naročnikom portretov, ni pa mu bila naklonjena
    likovna javnost. Kot pove Mateja Breščak, so mu očitali pripovednost, zahajanje
    v detajle, vsi pa so mu priznavali izredno obrtnost, spretnost in delavnost.
  - 'Na kritike se je kipar odzival v časopisju, v katerem je pojasnjeval svoj umetniški
    kredo. Med drugim je pisal: “Stil je postranska stvar, je spremenljiv; glavno
    je, da kipar ostane zvest prirodi. Priroda je resnična in brez resnice ni umetnosti.”
    Prepričan je bil, da mora biti likovna umetnost predvsem " duhovno izrazita, enostavna
    in harmonična; ustrezati mora prirodnim zakonom. Slogov je mnogo, prav tako manir,
    toda umetnost je le ena; resnično pojmovanje prirode …”'
  - 'V prvih letih po vrnitvi v Ljubljano je resda životaril brez službe, ker mu,
    kot se je pritoževal v pismih in osebnih zapisih, oblast ni namenila priznanja
    pomembnega umetnika, vendar, kot pove Mateja Breščak, na splošno ni živel tako
    slabo, kot je v pismih tožil na primer Jakopiču. Zajca je ves čas študija finančno
    in z naročili podpirala premožna sorodnica Josipina Hočevar in mu ob smrti zapustila
    lepo vsoto. Zgovoren podatek je tudi ta, da si je pri njem slikar Peter Žmitek
    na primer izposodil denar za toplice, in ne gre pozabiti, da je bil za Prešernov
    spomenik potreben razmeroma zajeten znesek. V resnici je Zajec za tiste čase za
    umetnika razmeroma dostojno živel, veliko bolje kot Berneker, ki je bil do Zajca
    precej zavisten in do njegovega dela tudi kritičen. Slednje ne nujno povsem neupravičeno
    – kustosinja opozori na dva njuna spomenika: Zajčev Prešernov spomenik in Bernekerjev
    spomenik Primoža Trubarja ob Tivoliju. Med njima je le pet let razlike, a je slednji
    nedvomno kakovostnejši, Berneker je bil (ne le v tem primeru) veliko bolj moderen
    v samem pristopu in uspelo mu je veliko bolj prepričljivo ujeti duhovni portret
    Trubarja.'
  - '"Vedno žalosten, sam zase, rahločuten" Zajec se je torej v Ljubljano vrnil 14
    let po negativni izkušnji, ki je spremljala odkritje Prešernovega spomenika, za
    njim pa je bila tudi izkušnja internacije. V enem od zapisov leta 1921 je opisan
    takole: “Vendar z njegovega lica ne odseva ta sreča. On je vedno žalosten, sam
    zase, rahločuten, in vedno o nečem težko premišljuje. Glava mu je venomer polna
    načrtov, a žep mu je vedno prazen. Kadar kdo slučajno pogleda tega malega in neznatnega
    človeka, jadno oblečenega, niti ne bi mogel verjeti, da je to tvorec Prešernovega
    spomenika, da je ta človek živel in študiral več let v Parizu, v središču vse
    lepote in vsega okusa.”'
  - Kot nam pove opis in nam pokaže tudi Smrekarjeva Maškarada, je bil Zajec majhne
    rasti, vase zaprt, tih in skromen človek. “Majhen je, tih, skromen in ponižen,
    plah v vedenju, okoren v govoru in nespreten v rabi peresa. Zajec se zaveda svoje
    velike sposobnosti, vendar ne pozna ošabnosti, nego je ljubezniv in skromen, marljiv
    ter neumoren pri delu in študiranju. Mož je plodovit, a v izvrševanju vedno skrben
    in natančen, pristopen pametni kritiki in sam sebi najstrožji sodnik,” beremo
    v najzgodnejšem opisu umetnika leta 1902, ko je bil star 33 let.
  - Poročil se je razmeroma pozno – leta 1931 z Rozo Peterlin iz Velikih Lašč, ki
    pa je po treh letih umrla. Zatem se je poročil z njeno mlajšo sestro Josipino
    (Pepco) Peterlin, ko je imela 38 let, Zajec pa 69. Pepca je zlasti njegove zadnje
    mesece zvesto dokumentirala v dnevniku, ki ga hranijo v Narodni galeriji. V pismu
    bratu, ki je živel v Ameriki, sicer omenja, da njeno srce bije za Danija (Danila
    Požarja), s katerim se je po Zajčevi smrti tudi poročila. Požarja sta zakonca
    Zajec na dom kot podnajemnika sprejela leta 1944. Glede na zapise v dnevniku kustosinja
    sklepa, da je bil med zakoncema topel, spoštljiv odnos in je Zajec Pepčino naklonjenost
    do Danila tudi razumel.
  - Zamera do predvojne Jugoslavije Čeprav je šlo kiparstvo svojo pot, so se mlajše
    generacije v poznejšem obdobju vseeno s spoštovanjem ozirale na Zajca, pove Mateja
    Breščak. Zajec se je držal zase, umaknil se je od samega likovnega središča in
    v družbenem življenju ni izstopal. Med ljudmi, ki so mu bili blizu, je bil Jože
    Plečnik (ki ga ob odkritju Prešernovega spomenika ni tako očitno kritiziral).
    Plečnik je Zajcu pomagal leta 1927 nastopiti mesto učitelja Oddelku za arhitekturo
    Tehniške fakultete v Ljubljani, kjer je ostal do upokojitve leta 1940. Pozneje
    se je pritoževal, da mu predvojna Jugoslavija kljub izobrazbi ni priznala profesorskega
    naslova, ampak ga je “smatrala kot običajnega kamnoseka”, in da mu je pravo priznanje
    dodelila šele povojna oblast. Leta 1950 so mu podelili Prešernovo nagrado za življenjsko
    delo na področju kiparstva. To je bilo dve leti pred kiparjevo smrtjo.
  - Zadnje kiparjeve dneve je v dnevniku skrbno opisovala njegova žena. Obiskovala
    ga je v ateljeju – zadnji kiparjev atelje je bil na podstrešju v Švicariji v Tivoliju
    (ljubljanska občina mu ga je namenila še pred vojno) – in ob nekem januarskem
    dnevu leta 1952 zapisala, da ni mogel končati kipa Poljub in da je sredi dela
    odložil leseno modelirko “v zemljo nedovršenega kipa”. Bolezen ga je trdno priklenila
    na bolniško posteljo. Na postelji je delal načrte s tušem in vodenimi barvicami
    – 88 po številu v obliki albuma, 89 slika s tušem je zadnje delo, tj. 18. 6. 1952.
    30. 7. 1952 ponoči ob 12. uri 10 minut je nehalo biti srce in delavne roke so
    za večno ostale negibne.
  - Zadnji živeči predstavnik generacije tistih prelomnih let Petnajst dni pred smrtjo
    je dopolnil 83 let. Na razstavi ponuja vpogled v intimnejši del kiparjevega življenja
    in dela “zadnja soba”, ki pred nas med drugim postavi skicirke in posnetek kiparja
    ob delu. Posnetek je nastal malo pred tem, ko je dobil Prešernovo nagrado. In
    čeprav je kratek, ponuja dragocen pogled v nekaj trenutkov ustvarjanja kiparja
    prve generacije prenove kiparstva na Slovenskem – Bernekerja, Gangla, Repiča in
    Peruzzija ni bilo več. Pravzaprav je tudi generacija impresionistov odšla v desetletju
    prej – Zajec je bil še skoraj zadnji živeči predstavnik tistih prelomnih let v
    slovenski likovni umetnosti, ko se je 19. stoletje poslovilo in je 20. stoletje
    zakorakalo s svojo drugačnostjo.
  - Razstavo, ki si jo lahko ogledate do 11. februarja 2024, spremlja tudi obsežen
    katalog, ki ga z izjemo predgovora v celoti podpisuje Mateja Breščak.
  title: Ivan Zajec – kipar, ki se nikoli ni otresel "bremena" Prešernovega spomenika
  keywords:
  - Ivan Zajec
  - Narodna galerija
  - Mateja Breščak
  - kiparstvo
  - razstave
  gpt_keywords:
  - Ivana Zajca
  - Prešernov spomenik
  - kipar
  - kiparski opus
  - kranjsko javnost
  - kritike
  - Narodna galerija
  - Hinko Smrekar
  - Maškarada slovenskih likovnih umetnikov
  - karikatura
  - produktivnost
  - Kozakove sanje
  - Požar
  - umetnik
  - razstava
  - osemdesetletnica
  - Elko Justin
  - Jurij Šubic
  id: '691212'
  n_comments: 6
- _id: 67e7eefbbca0969db5eaa353
  url: https://www.rtvslo.si/zabava-in-slog/zanimivosti/loterijska-sreca-avstrijec-zadel-kar-250-milijonov-evrov/741014
  topics: zabava-in-slog
  authors:
  - N. H.
  date: '2025-03-29T12:30:24'
  figures:
  - caption: Igra EuroMillions je bila do Avstrijcev do zdaj zelo radodarna.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/01/22/65559175.jpg
    source: AP
  id: '741014'
  keywords:
  - Europot
  - Loterijski listek
  - Avstrijski rekord
  - 250 milijonov evrov
  - EuroMillions
  lead: V Avstriji je srečnežu uspel doslej najvišji dobitek v loterijski igri Euromillions
    – v žrebanju v petek zvečer je dobil kar 250 milijonov evrov. Obenem je ta dobitek
    največji loterijski "jackpot" v Avstriji doslej.
  mention: []
  paragraphs:
  - Kot so sinoči sporočili z avstrijske loterije, je srečnež v petek zvečer zadel
    250 milijonov evrov, kar je najvišji dobitek, ki je bil kdajkoli podeljen v igri
    EuroMillions. Od štirih odigranih stav srečneža je zadnja prinesla večstomilijonski
    dobitek. Dobitnik, ki je za loterijski listek plačal deset evrov, je podrl tudi
    avstrijski rekord iz leta 2023, ki ga je do pred kratkim imela loterijska igra
    Europot. Zanimivo, prejšnji avstrijski rekorder je za dobitno kombinacijo potreboval
    20 loterijskih kombinacij, ki so mu takrat prinesle 240 milijonov evrov.
  - Le nekaj mesecev prej, avgusta 2023, je kar 38 igralcev zadelo Europot, ki je
    takrat znašal 72 milijonov evrov, tako je v enem krogu žrebanj Avstrija postala
    bogatejša za kar 38 milijonarjev. Doslej so v igrah EuroMillions in Europot Avstrijci
    glavni dobitek zadeli 19-krat.
  title: 'Loterijska sreča: Avstrijec zadel kar 250 milijonov evrov'
  n_comments: 4
- _id: 646b0b4de7b5bc23d676408a
  url: https://www.rtvslo.si/znanost-in-tehnologija/30-milijonov-za-projekt-s-katerim-bodo-bolniki-z-redkimi-boleznimi-hitreje-prisli-do-zdravljenja/652123
  topics: znanost-in-tehnologija
  authors:
  - T. K. B.
  date: '2022-12-23T23:15:00'
  figures:
  - caption: Sodelujoči na novinarski konferenci.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/12/23/66046482.jpg
    source: YouTube
  lead: Center za tehnologijo genske in celične terapije, s katerim želi Kemijski
    inštitut pacientom omogočiti hitrejši dostop do zdravljenja, je dobil zeleno luč
    za sofinanciranje iz EU-ja, 30 milijonov evrov vreden projekt pa bo sofinancirala
    tudi vlada.
  mention:
  - Igor Papič
  - Roman Jerala
  - Mojce Benčina
  - ' Samo Zver,'
  - ' Damijan Osredkar'
  - ' Špela Miloševič'
  paragraphs:
  - V centru bodo razvijali nove načine zdravljenja, ki so izjemno učinkoviti, saj
    so ciljani in prilagojeni posameznim bolnikom ali skupinam bolnikov. Delujejo
    na neposreden vzrok bolezni, zato lahko omogočijo celo trajno ozdravitev. Ključnega
    pomena pri razvoju takšnih načinov zdravljenja je odličnost raziskav s področja
    sintezne biologije, nevrobiologije, genetike in imunologije, so poudarili govorci.
  - Ta razvoj bo podpiralo sodelovanje znanstvenikov in zdravnikov UKC-ja Ljubljana,
    pomembno povezovalno vlogo pa bodo imeli tudi bolniki in njihovi zagovorniki.
    Center bo tako predstavljal pomemben most med biomedicinskimi raziskavami za napredno
    zdravljenje in prenosom teh raziskav do bolnikov.
  - Minister za izobraževanje, znanost in šport Igor Papič je poudaril, da bo z gradnjo
    centra uresničen prehod iz bazičnega raziskovanja v uporabo teh raziskav. Dodal
    je še, da se mu zdi pomembno, da se inovacije razširijo v družbo, kar bo center
    spodbujal na kliničnem področju. Vodja odseka za sintezno biologijo in imunologijo
    na Kemijskem inštitutu Roman Jerala je ob tem dejal, da je inštitut že zdaj v
    vrhu evropske znanosti. Predstavil je nekatera najnovejša dognanja na področju
    molekularne in strukturne biologije, ki so jih slovenski znanstveniki objavili
    v prestižnih znanstvenih revijah. Udeleženci so poudarili, da bo center z novimi
    prostori in drugačno pravno zgradbo omogočal nadaljnji razvoj stroke.
  - Vsi sodelujoči so poudarili nujnost stopanja v korak z najrazvitejšimi državami
    na svetu, vzpostavitev centra pa bo ta cilj do velike mere dosegla, saj takšnih
    centrov v Evropi ni veliko. Centru se bodo pridružili tudi partnerji iz tujine,
    in sicer iz Velike Britanije, Nizozemske in Nemčije.
  - Center bo imel okoli 1400 kvadratnih metrov raziskovalnih površin, bo pa v neposredni
    bližini Kemijskega inštituta. Po besedah raziskovalke in strokovne sodelavke pri
    projektu centra Mojce Benčina so interes za izgradnjo centra izrazile tudi organizacije
    bolnikov tako v tujini kot v Sloveniji, organiziran pa bo kot zasebna neprofitna
    raziskovalna organizacija s statusom delovanja v javnem interesu.
  - Benčina je ocenila, da bo center vzpostavljen v petih letih, projekt pa ima zagotovljeno
    financiranje za šest let. Center bo v tem času tudi lažje privabljal zaposlene
    iz tujine, saj za plače raziskovalcev ne bo veljal javni plačni sistem.
  - Na današnji konferenci so sodelovali tudi predstojnik kliničnega oddelka za hematologijo
    na Univerzitetnem kliničnem centru (UKC) Ljubljana Samo Zver, predstojnik oddelka
    za otroško in razvojno nevrologijo UKC-ja Ljubljana Damijan Osredkar in Špela
    Miloševič, predsednica in soustanoviteljica Fundacije CTNNB1 ter mama dečka Urbana,
    ki je bil diagnosticiran z redkim genetskim sindromom CTNNB1, ki povzroča hude
    nevrološke motnje.
  title: 30 milijonov za projekt, s katerim bodo bolniki z redkimi boleznimi hitreje
    prišli do zdravljenja
  keywords:
  - celična terapija
  - sofinanciranje
  - genska terapija
  - kemijski inštitut
  - Center za tehnologijo genske in celične terapije
  id: '652123'
  n_comments: 9
  gpt_keywords:
  - tehnologija
  - genska terapija
  - celična terapija
  - EU
  - sofinanciranje
  - zdravljenje
  - bolniki
  - raziskave
  - sintezna biologija
  - inovacije
  - klinično področje
  - znanost
  - biologija
  - sodelovanje
  - zdravstvo
  - Evropa
  - partnerstvo
  - razvoj
  - družba
  - raziskovalci
- _id: 67602485cf04bcd1f18d09df
  url: https://www.rtvslo.si/svet/preberite-tudi/hrw-paravojaske-sile-v-sudanu-obtozuje-spolnega-nasilja/730746
  topics: svet
  authors:
  - A. P. J.
  date: '2024-12-16T12:48:35'
  figures: []
  id: '730746'
  keywords:
  - Sudansko ljudsko osvobodilno gibanje
  - Spolno nasilje
  - HRW
  lead: Mednarodna organizacija za človekove pravice Human Rights Watch (HRW) je obtožila
    sudanske paravojaške sile (RSF) in zavezniške milice, ki se že več kot leto in
    pol bojujejo proti sudanski vojski, da na jugu države množično izvajajo spolno
    nasilje.
  mention: []
  paragraphs:
  - HRW v danes objavljenem poročilu navaja primere posilstev, tudi spolnega suženjstva.
  - Nevladna organizacija s sedežem v New Yorku v najnovejšem poročilu navaja, da
    je od septembra lani dokumentirala na desetine primerov žensk in deklet, starih
    od sedem do 50 let, ki so bile žrtve spolnega nasilja, vključno s skupinskimi
    posilstvi in spolnim suženjstvom v sudanski zvezni državi Južni Kordofan.
  - Južni Kordofan je v veliki meri pod nadzorom oborožene uporniške skupine Sudansko
    ljudsko osvobodilno gibanje-sever (SPLM-N), ki nadzoruje tudi sudanske Nubske
    gore in dele zvezne države Modri Nil.
  - Paravojaške Sile za hitro posredovanje (RSF), ki se od aprila lani borijo proti
    sudanskim oboroženim silam pod vodstvom generala Abdela Fataha Al Burhana, so
    se tudi spopadle s skupino SPLM-N za nadzor območja.
  - Kot v poročilu še navaja HRW, je bilo veliko žrtev skupinsko posiljenih na svojih
    domovih ali domovih sosedov, pogosto vpričo družinskih članov, nekatere pa so
    borci RSF-ja ugrabili in zasužnjili, poroča francoska tiskovna agencija AFP.
  - Vodja ZN-a za humanitarne zadeve Tom Fletcher je konec novembra opozoril na "epidemijo
    spolnega nasilja" nad ženskami v Sudanu.
  - Neodvisna mednarodna misija Združenih narodov za ugotavljanje dejstev v Sudanu
    je pred tem oktobra sporočila, da sta obe vojskujoči se strani zagrešili zlorabe,
    vključno z mučenjem in spolnim nasiljem. Ob tem je za izvajanje spolnega nasilja
    v velikem obsegu posebej obtožila paravojaške sile RSF.
  - Državljanska vojna v Sudanu, ki je izbruhnila aprila lani, je doslej zahtevala
    najmanj 20.000 življenj, skoraj osem milijonov ljudi pa je bilo prisiljenih zapustiti
    svoje domove. Od tega jih je čez meje Sudana zbežalo več kot dva milijona. Humanitarno
    pomoč zdaj potrebuje že več kot 25 milijonov ljudi.
  title: HRW paravojaške sile v Sudanu obtožuje spolnega nasilja
  n_comments: 0
- _id: 64614dbd3069d155bf9c160c
  url: https://www.rtvslo.si/znanost-in-tehnologija/alastair-banks-ce-se-vam-zdi-chatgpt-srhljiv-vas-bo-autogpt-odpihnil/667657
  authors:
  - Katja Štok
  - katja.stok@rtvslo.si
  date: '2023-05-12T06:37:00'
  title: 'Alastair Banks: "Če se vam zdi ChatGPT srhljiv, vas bo AutoGPT odpihnil"'
  paragraphs:
  - Pri 19 letih je v spalnici na univerzi Exeter z nekaj sošolci ustanovil agencijo
    za digitalno trženje Optix Solutions, ki je danes ena vodilnih v Združenem kraljestvu
    in ki sodeluje z organizacijami, kot so The Met Office, The University of Exeter,
    Devon Partnership Trust (NHS), Michael Spiers in The Drum.
  - Banks je poročen, ima dva otroka, psa in mačko, redno sodeluje v prestižnem programu
    MBA na London Business School, piše tudi za Forbesov poslovni svet.
  - Med drugim je soustanovitelj podjetja Your Digital Future, agencije za trženje
    in digitalne talente, ki ocenjuje, usposablja in zaposluje kandidate na področju
    trženja po vsej Veliki Britaniji. Pred kratkim je ustanovil tudi spletno skupnost
    za vodilne v trženju.
  - V Ljubljani je na 10. konferenci Diggit spregovoril trendih na digitalnem področju
    za leto 2023, in kot kaže, smo le vstopili v postdigitalno dobo, ki ji bo kraljevala
    umetna inteligenca (adijo big data).
  - Pravite, da je ChatGPT največja stvar, ki se je zgodila v vaši karieri, primerjate
    ga celo z nastankom medmrežja. Zakaj? Začel sem leta 1999, medmrežje pa se je
    pojavilo med letoma 1996 in 1997. Bil sem del tega in videl, kako pomembno je
    bilo vse skupaj. Družbena omrežja so se začela okoli leta 2004, sledilo je spletno
    nakupovanje in izzivi, ki jih je prineslo dejstvo, da ljudje na medmrežju niso
    hoteli plačevati s kreditnimi karticami. Toda tole (…) težko se je izraziti. Kar
    koli sem ga vprašal (op. p. Chat GPT), sta bili hitrost njegovega odziva in podana
    vsebina neverjetni.
  - 'Pri tem je seveda pomembno, kako dobro je vprašanje zastavljeno in kako program
    spodbudiš k odgovoru, a mislil sem si: "Moj, Bog, tole nam bo spremenilo življenje!"'
  - 'Pri tem da strokovnjaki napovedujejo, da smo na začetku in da pravi val šele
    prihaja. Da. Investicijska banka Goldman Sachs je napovedala, da bomo zaradi razvoja
    umetne inteligence, če želite tudi ChatGPT-ja, ob 300 milijonov delovnih mest.
    Vedno sem bil naklonjen podobnim spremembam. Odklonilni odnos ni pravi način.
    Vprašati se je treba: " Dobro, kako lahko to uporabim, da si bom olajšal proces
    dela? "'
  - 'Saj ne želite biti med tistimi 300 milijoni? Da, imate prav. In toliko ljudi
    ima odklonilni odnos do tega, češ: " To ni v redu, ne more me nadomestiti, ne
    more narediti tega." Namesto da bi rekli: " Da, nekaj izzivov je, a postavimo
    jih na stran in se raje osredinimo na pozitivni del – kako mi lahko pomaga. "'
  - Pravite, da je treba ChatGPT-ju posvetiti več časa, mu dati več poslovnih informacij
    o sebi, stranki in podjetju, preden od njega zahtevamo določene odgovore. Zakaj?
    Bolj kot se mu posvetite, boljši odziv bo. Na primer, če mu poveste svoje ime
    in ime podjetja, ju bo uporabil pri odgovoru, s čimer poda nekoliko bolj edinstven
    odgovor. Svetujem, da porabite vsaj deset minut za pogovor z njim, preden mu zastavite
    poslovno vprašanje. Povejte mu, kaj delate, s čim se ukvarja vaše podjetje, kdo
    so vaše stranke – v svojih odgovorih bo upošteval vse to.
  - Pravite, da ChatGPT-ju zastavljamo vprašanja, namesto da bi ga izurili. Da. Morda
    je beseda urjenje malo preveč (…)
  - (…) bi bil pogovor boljši izraz? Da, pogovor in podajanje izjav. Ni treba, da
    ga urite več ur, le nekaj več o sebi mu morate povedati.
  - Rezultati ChatGPT-ja so lahko izjemni, a tudi netočni. Vas straši, ko vidite,
    česa vsega je sposoben? Je srhljivo. Podali ste zanimivo izhodišče glede netočnosti
    – ne vem, ali ste slišali za izraz haluciniranje, a ChatGPT ima zmožnost haluciniranja.
    To pomeni, da združi dve stvari, ki sta kot samostojni enoti podatkovno pravilni,
    ko pa ju združimo, podata napačno informacijo. In temu pravimo halucinacija, zato
    moramo biti previdni. Ravno zato je tako zelo pomembno, da se ne zanašamo na prvi
    podani odgovor, ampak naredimo pregled podanih odgovorov, jih uredimo in ponovno
    preverimo njihovo točnost. In tudi to je del tega postopka.
  - Pokazali ste primere, ko ste ga vprašali (…) (…) zanimivo, da ste ga poimenovali
    kot "on", kaj pa, če je ženska?
  - No, pa mu reciva tisto. Morava ga vprašati! Morda je spolno nevtralen?
  - Skratka, ChatGPT lahko poda analize, za katere bi sicer potreboval najmanj tri
    strokovnjake in kar nekaj denarja. Kako v tej perspektivi oceniti vrednost človeškega
    dela? Recimo to, kar ste s svojim znanjem vi gradili 24 let, lahko danes nekdo
    naredi v enem dnevu. Srhljivo, ne! Malo me skrbi za moje otroke, predvsem, kaj
    vse bodo doživeli.
  - Sicer pa se mi zdijo pomembni vidiki, kot so strateško razmišljanje, razvoj čustev
    in kreativnosti. Trije izjemno pomembni dejavniki v trženju, ki jih umetna inteligenca
    trenutno še ne premore. Lahko jo sicer prosiš, da se pretvarja, a v svojem izražanju
    ne bo tako pristna, kot je človek.
  - Glede strategija – lahko ponudi neke ideje, a je vprašanje, kako dobre so. Trenutno
    še niso. Pri ustvarjalnosti pa umetna inteligenca v segmentu fotografije in videa
    še ni tako dobra, kot je človek. Zagotovo pa bo prišla tja. Ste slišali za članek
    Harvard Business Review o opravljanju pravniškega izpita?
  - Povejte. Ko je profesor s pravne fakultete z različico ChatGPT 3,5 poskusil opraviti
    omenjeni izpit, ga je naredil z 20 odstotki. To je bilo decembra lani. Dejal je,
    ni strahu, umetna inteligenca ni težava, še dolgo ne bo tako dobra. Ko je marca
    prišel ChatGPT4, ga je opravil znova, tokrat s 70 odstotki. Takrat je priznal,
    da se je zmotil.
  - V kakšnem odstotku uporabljate umetno inteligenco v vašem podjetju? Odstotek je
    še vedno majhen. Sodelavci ga uporabljajo vsak dan, morda kakšno uro na dan, da
    dobijo nove ideje. Uporabljajo ga predvsem zato, da so učinkovitejši, in ne zato,
    da namesto njih opravlja delo.
  - Posebno pozornost ste posvetilu Bingu, Microsoftovemu iskalniku – saj to ni bil
    plačan vložek, kaj? Ne (smeh). Želel sem opozoriti na nekaj zanimivosti. Bing
    ima dejansko zelo malo uporabnikov, okoli 2,5-odstotka na svetovnem trgu, vendar
    pa je na Xboxu, ki ga uporablja na milijone ljudi, prav tako je na namizju računalnikov
    s programsko opremo Microsoft in ki jo v večini uporabljajo predvsem starejši
    ter je del njihovega iskalnika.
  - Umetno inteligenco imajo trenutno Google, Bard, Bing in Bing Chat, a govori se
    – pa ne vem, kdaj se bo to udejanjilo –, da se bosta Bing in Bing Chat združila.
    Ko se bo to zgodilo, se bodo uporabniki lahko odločili, ali bodo še naprej uporabljali
    iskalnik ali pa bodo začeli uporabljati Bing Chat, ki ima vgrajeno umetno inteligenco.
    Menim, da bodo preklopili.
  - Zelo malo je znano orodje Google E. A. T. Zakaj je v trženju to tako pomembno
    orodje? Osredinja se namreč na verodostojnost informacij na medmrežju. Resnično
    sem bil presenečen, da toliko ljudi tega orodja ne pozna, saj ga je dokaj lahko
    uporabljati. Kratice E. A. T. pomenijo strokovnost, avtoritativnost in zanesljivost
    (ang. expertise, authoritativeness, trustwortiness). Iskalniki zadnjih 20 let
    delujejo tako, da prebirajo objavljeno vsebino in jo poskušajo razumeti. Če nekaj
    iščemo, dobimo iskane zadetke.
  - V Googlovem svetu obstaja Your Money or Your Life (YMYL), ki se ukvarja s financami
    in zdravjem. Zavzema se za umik lažnih ali celo škodljivih informacij, ki posegajo
    po tem področju. Uporabnikom torej ponudi le zanesljivo vsebino in po tem je Google
    E. A. T. znan.
  - Če zdravnik napiše članek, veš, da bodo informacije v njem točne, kot če bi ga
    napisala midva. Če bi torej nekdo iskal nekaj o tem in prebral najin izdelek,
    bi lahko dobil napačen nasvet. Zato je nastal Google E. A. T.
  - Spomnili ste me na nasvet nekdanjega ameriškega predsednika Donalda Trampa, ki
    je dejal okuženim s covidom-19, naj si vbrizgajo dezinfekcijsko sredstvo, kar
    so nekateri dejansko tudi storili! Točno to. Zato je na področju YMYR Google E.
    A. T. postal znan. Google želi poznati izvor vsake vsebine, kdo jo je nekdo napisal.
    Letos so dodali še en E za izkušnjo (ang. experience, E-E-A-T).
  - 'Zanimiva je napovedana prihodnost brez piškotkov: z vidika uporabnika je to "jeej",
    z vidika tržništva pa verjetno bolj "neej"? Prav imate, točno tako bi to tudi
    povzel (smeh). Čeprav sem še vedno človek (smeh). Z vidika varstva osebnih podatkov
    je to zagotovo dobra stvar in jo podpiram, z vidika oglaševanja pa bo življenje
    malo bolj oteženo. A vendar, če zdaj to počnemo na način, ki je vsiljiv, to že
    samo po sebi ni v redu. Verjamem, da moramo najti boljši način za razumevanje
    strank in interakcije z nami.'
  - Pa bi lahko tudi ta segment prevzela umetna inteligenca? ChatGPT trenutno ne izdaja
    osebnih informacij.
  - Za zdaj, videli pa smo, kako je tehnologija napredovala v zadnjih osmih mesecih.
  - Res je, zato sem tudi dejal, da je lahko vse, kar sem ravnokar dejal, jutri že
    stara informacija. Prihodnost brez piškotkov je dobra, podatke bo treba pridobivati
    od dejanskih strank, ki želijo komunikacije z nami, to je edino dobro.
  - Za konec še beseda o topics, gre za novi način zbiranja informacij uporabnikov
    medmrežja. Iskalniki bodo nadzirali spletne strani, ki si jih boste ogledali,
    in jih bodo kategorizirali v različne teme (ang. topics). To bodo delali na vsake
    tri tedne, nato vsebino izbrisali in začeli zbirati podatke znova. Oglaševalci
    bodo oglaševali na podlagi podatka, katere teme ste iskali v iskalniku.
  - Pa bo takšen način za oglaševalce boljši? Bo, saj boste vedeli, da jih zanima
    vaše področje, ne bo pa tako nišno, kot je bilo sledenje s piškotki.
  - Katera bo najvznemirljivejša novost na tem področju, reciva, naslednji teden,
    da ne bova prepozna z informacijo? Morda bi opozoril na AutoGPT, ki deluje nad
    ChatGPT-jem. Če se vam zdi srhljiv ChatGPT, vas bo AutoGPT odpihnil.
  - Recimo, če mu postaviš vprašanje, kako naj postanem milijonar čez nekaj let, bi
    vam ChatGPT takoj ponudil nekaj odgovorov, AutoGPT pa bi se umaknil in vam ponudil
    orodja in celotno strategijo, kako to dejansko izvesti. In to se trenutno že razvija.
  topics: znanost-in-tehnologija
  figures:
  - caption: Alastair Banks opozarja na pomen, da si moramo pri ravnanju z umetno
      inteligenco za najoptimalnejše odgovore vzeti čas.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/05/10/66080641.jpg
    source: Katja Štok
    caption.en: Alastair Banks emphasizes the importance of taking time to achieve
      the most optimal responses when dealing with artificial intelligence.
  - caption: Po nekaterih predvidevanjih naj bi zaradi umetne inteligence izgubili
      300 milijonov delovnih mest.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/05/10/66080644.jpg
    source: Reuters
    caption.en: According to some predictions, we are expected to lose 300 million
      jobs due to artificial intelligence.
  - caption: 'Umetna inteligenca za zdaj v trženju še ne more nadomestiti treh elementov:
      strateškega razmišljanja, čustev in kreativnosti, poudarja sogovornik.'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/05/10/66080645.jpg
    source: Reuters
    caption.en: 'Artificial intelligence cannot yet replace three elements in marketing:
      strategic thinking, emotions, and creativity, emphasizes the interviewee.'
  - caption: V prihodnosti naj bi se Microsoftov iskalnik Bing združil z Bing Chat,
      ki je podprt z umetno inteligenco.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/05/03/65582024.jpg
    source: AP Photo/Andy Wong
    caption.en: In the future, Microsoft's search engine Bing is supposed to merge
      with Bing Chat, which is supported by artificial intelligence.
  lead: '"ChatGPT je največja stvar, ki sem jo doživel v 24-letni karieri. Primerljiv
    je z nastankom medmrežja," pravi Alastair Banks, ki je na Diggitu predstavil digitalne
    trende v letu 2023. Adijo piškotki in pozdrav strokovnim vsebinam, bi lahko povzeli.'
  mention:
  - 'Za zdaj, '
  category: znanost-in-tehnologija
  keywords:
  - Alastair Banks
  - intervju
  - Diggit
  - ChatGPT
  - AutoGPT
  - Google E.A.T.
  - umetna inteligenca
  - AI
  - oglaševanje
  - marketing
  id: '667657'
  n_comments: 135
  gpt_keywords:
  - ChatGPT
  - Alastair Banks
  - Diggit
  - digitalni trendi
  - Optix Solutions
  - digitalno trženje
  - Združeno kraljestvo
  - The Met Office
  - The University of Exeter
  - NHS
  - London Business School
  - Forbes
  - Your Digital Future
  - trženje
  - umetna inteligenca
  - big data
  - medmrežje
  - družbena omrežja
  - spletno nakupovanje
  - kreditne kartice
- _id: 65693039ac1dce7ef4587ada
  url: https://www.rtvslo.si/sport/hokej/alpska-liga/spretni-cimzar-zagotovil-zelezarjem-zmago-v-ponovitvi-aprilskega-finala/690118
  topics: sport
  authors:
  - A. G.
  date: '2023-11-30T21:31:14'
  figures:
  - caption: Žan Jezovšek je dosegel tretji zadetek za Jeseničane ob koncu druge tretjine.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/30/66138374.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  lead: Hokejisti SIJ-a Acronija Jesenic so v 20. krogu Alpske lige premagali Cortino
    s 4:3. Tri minute in pol pred koncem je napeto srečanje v Podmežakli odločil Tadej
    Čimžar. 
  mention:
  - '20. krog:'
  - SALZBURG MLADI
  - 'Vrstni red:'
  paragraphs:
  - Ekipi sta se pomerili aprila v finalu Alpske lige, Jeseničani pa so bili boljši
    s 4:2 v zmagah. Šesto tekmo so dobili v olimpijski dvorani v Cortini d'Ampezzo
    šele v drugem podaljšku, potem ko je na prvih petih tekmah finala vedno slavila
    domača ekipa.
  - Pred 600 gledalci v Podmežakli so bolje začeli Italijani. V 4. minuti je bil z
    modre črte natančen Alberto Colli, potem ko je bil Žan Us pokrit. V predzadnji
    minuti prve tretjine je izenačil Lovro Kumanović.
  - V 25. minuti je Luca Barnabo poskrbel za novo vodstvo Cortine. Po pol ure igre
    je moral na kazensko klop Davide Faloppa zaradi udarca s palico. Čimžar je izenačil
    na 2:2 ob prednosti igralca več. Minuto in pol pred koncem druge tretjine so prvič
    na tekmi povedli Jeseničani. Znova so imeli "power play", tokrat pa je bil natančen
    Žan Jezovšek.
  - Riccardo Lacedelli je v 44. minuti še enkrat poskrbel za izenačenje, ko je na
    kazenski klopi sedel Rožle Bohinc. Odločilni zadetek je dosegel Čimžar tri minute
    in pol pred koncem. Za vrati se je nepričakovano odločil za strel. Zadel je vratarja
    Haydna Hawkeyja v hrbet in plošček se je odbil prek golove črte.
  - Celjani po zelo slabem startu klonili v Kitzbühelu Ekipa RST Pellet Celje je gostovala
    v Kitzbühelu. Gostitelji so bili boljši s 6:4. Ključna je bila prva tretjina,
    ko so gostitelji hitro povedli s 3:0. Prvi zadetek je že v 7. minuti dosegel Matic
    Podlipnik, ki je nato še podal do Chrisa Seta za 2:0.
  - V drugi tretjini je najprej Mario Ebner celo z igralcem manj povišal na 4:0, nato
    pa je Alexander Maxa dosegel že peti zadetek za Kitzbühel v 38. minuti. Latvijec
    Mikus Mintautiškis in Rus Denis Golinski sta v 40. minuti v razmiku 31 sekund
    znižala na 5:2.
  - Upanje na preobrat je povečal Gal Sodja Zalokar, ki je v 44. minuti zadel za 5:3.
    A Podlipnik se je v 59. minuti še enkrat vpisal med podajalce, ko je 98 sekund
    pred zadnjim piskom sirene zadel Waltteri Lehtonen za neulovljivih 6:3. Sodja
    Zalokar je v zadnji minuti poraz omilil.
  - Celjane, ki na lestvici ostajajo na predzadnjem 15. mestu, že v soboto čaka gostovanje
    v Salzburgu, Jeseničani bodo v derbiju kroga gostovali pri vodilnem Rittnu.
  - '20. krog: SIJ ACRONI JESENICE - CORTINA 4:3 (1:1, 2:1, 1:1) 600; Kumanović 19.,
    Čimžar 33., 57., Jezovšek 39.; Colli 4., Barnabo 25., R. Lacedelli 45.'
  - KITZBÜHEL - RST PELLET CELJE 6:4 (3:0, 2:2, 1:2) 310; Podlipnik 7., Seto 8., Niemelä
    17., Ebner 25., Maxa 38., Lehtonen 59.; Mintautiškis 40., Golinski 40., Sodja
    Zalokar 44., 60.
  - SALZBURG MLADI - UNTERLAND 4:1
  - STEEL WINGS LINZ - RITTEN 1:8
  - FASSA - VIPITENO * 4:3 * - kazenski streli
  - GARDENA - MERANO 6:3
  - 'Vrstni red: Ritten 45, Zell am See in Salzburg mladi po 42, Vipiteno 40, Jesenice
    39, Bregenzerwald 36, Cortina 32, Kitzbühel in Merano po 27, Unterland 26, Lustenau
    in Steel Wings Linz po 25, Fassa 24, Gardena 23, Celje 18, KAC Future Team 9.'
  title: Spretni Čimžar zagotovil železarjem zmago v ponovitvi aprilskega finala
  keywords:
  - Tadej Čimžar
  - Žan Jezovšek
  - Gal Sodja Zalokar
  gpt_keywords:
  - hokej
  - Alpska liga
  - Jesenice
  - Cortina
  - tekma
  - zmaga
  - Podmežakla
  - končnica
  - finala
  - ekipa
  - gledalci
  - igralci
  - trener
  - zadetek
  - power play
  - kazen
  - strelec
  - napad
  - obramba
  - vratar
  - klopštir
  - Kitzbühel
  - Celje
  - poraz
  - preobrat
  - tretjina
  id: '690118'
  n_comments: 15
- _id: 6484dd3d5aa0bb7ba21ca67d
  url: https://www.rtvslo.si/gospodarstvo/zavarovalna-skupina-sava-v-prvem-cetrtletju-cisti-dobicek-povecala-za-144-odstotkov/670104
  topics: gospodarstvo
  authors:
  - T. K. B.
  date: '2023-05-31T10:41:00'
  figures:
  - caption: Zavarovalnica Sava. (Fotografija je arhivska.)
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2017/09/08/65434348_photo_509026_20161121_4.jpg
    source: BoBo
  lead: Čisti dobiček Zavarovalne skupine Sava je v prvem četrtletju glede na isto
    obdobje lani poskočil za 144,3 odstotka na 20,1 milijona evrov, je objavila obvladujoča
    družba skupine Sava Re.
  mention: []
  paragraphs:
  - Obseg poslovanja Zavarovalne skupine Sava, ki zajema vse obračunane bruto premije
    in druge prihodke, je v prvem četrtletju znašal 260,2 milijona evrov, kar je 9,9
    odstotka več kot v istem obdobju lani. K rasti obsega poslovanja je največ prispevala
    rast bruto premij pri premoženjskih zavarovanjih in pozavarovanju, pri obeh tako
    zaradi povečanja cen kot tudi zaradi organske rasti poslovanja, medtem ko bruto
    premije življenjskih zavarovanj niso sledile lanskemu obsegu, saj je bila prodaja
    zavarovanj z enkratnimi vplačili v prvem četrtletju lani izjemoma izredno visoka,
    so zapisali v poročilu, objavljenem na spletnih straneh Ljubljanske borze.
  - Skupni obseg bruto premij je znašal 161,3 milijona evrov, kar je 15,4 odstotka
    več kot v istem obdobju lani. Na trgih EU-ja se je okrepil predvsem zaradi rasti
    bruto premij avtomobilskih zavarovanj, ki je bila najbolj povezana z rastjo povprečne
    premije zaradi zvišanja cen zavarovalnih storitev kot odziv na škodno inflacijo
    (rast cen avtomobilskih delov in storitev popravil). Povečanje pa je tudi posledica
    organske rasti oz. pridobitve novih zavarovancev in števila zavarovanj. Predvsem
    z organsko rastjo je skupina dosegla 23,4-odstotno povečanje bruto premij na trgih
    zunaj EU-ja, pojasnjujejo.
  - K rasti čistega dobička je med drugim prispeval višji zavarovalni rezultat, ki
    je porasel za 55,1 odstotka, na 23,8 milijona evrov. Povečanje so dosegli predvsem
    pri pozavarovanju in premoženjskih zavarovanjih zaradi večjih zavarovalnih prihodkov
    in tudi zaradi drugačne strukture večjih škod, ki so v letu 2023 v večji meri
    sprožile pozavarovano zaščito skupine in bile s tem prenesene pozavarovateljem.
    V letu 2022 je bilo sicer več škod, ki pa pozavarovalnih kritij niso sprožile
    v takšnem obsegu, so navedli.
  - Dodatno pa so rast zavarovalnega rezultata pripisali tudi temu, da je bil rezultat
    prvega četrtletja lani pod močnim pritiskom škodne inflacije. K čistemu dobičku
    je prispeval tudi močno povečan finančni rezultat zaradi ugodnejšega gibanja na
    finančnih trgih. Donosnost lastniškega kapitala se je povečala za 7,5 odstotne
    točke, na 13,4 odstotka.
  - Skupina je v prvem četrtletju dosegla 32,5 odstotka načrtovanega obsega poslovanja
    za vse leto 2023. Čisti dobiček je znašal 37,9 odstotka načrtovane spodnje meje
    v načrtu za vse leto 2023. Prav tako so bili od letnih ciljev mnogo boljši tudi
    vsi drugi ključni kazalniki poslovanja, so zapisali.
  - Skupščina Save Re bo 5. junija med drugim odločala o predlogu, da družba za dividende
    za lani nameni 24,9 milijona evrov oz. 1,60 evra bruto na delnico, kar bi bilo
    deset centov oz. 6,7 odstotka več kot lani. Po dividendni politiki naj bi družba
    za dividende namenila med 35 in 45 odstotki čistega dobička Zavarovalne skupine
    Sava. Skupina je imela lani 68,2 milijona evrov čistega dobička, 10,4 odstotka
    manj kot leto prej.
  title: Zavarovalna skupina Sava v prvem četrtletju čisti dobiček povečala za 144
    odstotkov
  keywords:
  - skupina Sava
  - zavarovalnica
  - poslovanje
  - dobiček
  gpt_keywords:
  - zavarovalna skupina
  - čisti dobiček
  - obseg poslovanja
  - bruto premije
  - pozavarovanje
  - organska rast
  - zavarovanje z enkratnimi vplačili
  - EU trg
  - avtomobilska zavarovanja
  - škodna inflacija
  - organska rast
  - čist dobiček
  - zavarovalni rezultat
  - škodni dogodki
  - pozavarovalno kritje
  - zavarovanci
  - Ljubljanska borza.
  id: '670104'
  n_comments: 11
- _id: 6836523df9e5ac14acbdadf1
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/tudi-poslanci-sd-ja-pozvali-k-pridruzitvi-tozbi-juzne-afrike-proti-izraelu-na-meddrzavnem-sodiscu/747112
  topics: slovenija
  authors:
  - La. Da.
  date: '2025-05-27T19:01:18'
  figures:
  - caption: Meddržavno sodišče v Haagu.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/07/19/66203767.jpg
    source: Reuters
  id: '747112'
  keywords:
  - Poslanci SD
  - Meddržavno sodišče
  - Genocid
  - Izrael
  - Južna Afrika
  lead: Poslanska skupina SD-ja je vlado pozvala, naj se Slovenija pridruži tožbi
    Južne Afrike proti Izraelu na Meddržavnem sodišču (ICJ) zaradi suma genocida v
    Gazi. Zunanja ministrica je pred kratkim dejala, da Slovenija preučuje možnosti
    za pridružitev tožbi.
  mention:
  - La. Da.
  paragraphs:
  - Poslanska skupina Socialnih demokratov je sporočila, da z veliko zaskrbljenostjo
    spremljajo razmere v Gazi, ki jo Izrael obstreljuje od oktobra 2023, obenem pa
    omejuje dobave humanitarne pomoči v enklavo.
  - Poslanci SD-ja menijo, da so nedavne izjave izraelskega premierja Benjamina Netanjahuja
    o delni odpravi blokad pomoči iz " praktičnih in diplomatskih razlogov" nedvoumen
    dokaz načrtnega uničenja prebivalstva Gaze.
  - '"Skupaj s sistematičnimi napadi na bolnišnice, šole, begunska taborišča in tako
    imenovane varne cone, s streljanjem ostrostrelcev na civiliste, vključno z otroki
    in humanitarnimi delavci, ta izjava utrjuje zaključek, da gre za genocid, ki zahteva
    odgovor mednarodne skupnosti in ukrepanje mednarodnih pravosodnih instituci j,"
    so zapisali v izjavi za javnost.'
  - Ob tem so obsodili tudi tišino mednarodnih akterjev, vključno z EU-jem, ki z neukrepanjem
    dajejo tiho privolitev tem zločinom.
  - Vlado so zato pozvali, naj se pridruži tožbi Južne Afrike na ICJ-ju v Haagu. V
    postopku, ki traja skoraj od začetka agresije, Južna Afrika Izrael obtožuje genocidnih
    dejanj nad Palestinci. Končne razsodbe v kratkem ni pričakovati, je pa ICJ odredil
    niz začasnih ukrepov Izraelu za preprečevanje genocida, ki pa jih izraelske sile
    niso upoštevale.
  - Slovenija bi s pridružitvijo tožbi sporočila, da ne bo več molčala ob sistematičnem
    kršenju mednarodnega humanitarnega prava nad civilnim prebivalstvom, so prepričani
    poslanci SD-ja.
  - K temu, da naj se Slovenija pridruži omenjeni tožbi, so trije poslanci Levice
    pozvali že ob začetku javne obravnave v tem postopku 11. januarja 2024.
  - Zunanja ministrica Tanja Fajon je v preteklih mesecih izrazila osebno prepričanje,
    da se v Gazi dogaja genocid. Glede morebitne pridružitve tožbi Južne Afrike pa
    je med nedavnim gostovanjem na Televiziji Slovenija (TVS) povedala, da imajo za
    to čas do konca januarja prihodnje leto in da to možnost še proučujejo. Dodala
    je, da bi se po njenem mnenju Slovenija tožbi morala pridružiti, a je poudarila,
    da je takšna odločitev v pristojnosti vlade.
  title: Tudi poslanci SD-ja pozvali k pridružitvi tožbi Južne Afrike proti Izraelu
    na Meddržavnem sodišču
- _id: 66bc9c6a4c1d75439128d4b7
  url: https://www.rtvslo.si/svet/preberite-tudi/podpredsednik-srbske-vlade-vulin-v-moskvi-zagotovil-da-ne-bo-sankcij-proti-rusiji/718012
  topics: svet
  authors:
  - B. V.
  date: '2024-08-14T12:10:08'
  figures: []
  id: '718012'
  keywords:
  - Aleksandar Vulin
  - Rusija
  - Srbija
  lead: Podpredsednik srbske vlade Aleksandar Vulin je med večdnevnim uradnim obiskom
    v Moskvi sporočil, da Srbija ne bo uvedla sankcij proti Rusiji.
  mention:
  - Vladimirja Putina
  - Jurijem Ušakovom,
  - Sergejem Šojgujem.
  - Aleksandar Vučić
  paragraphs:
  - Nekdanji šef srbskih obveščevalcev, ki je med drugim tudi zaradi ruskih povezav
    pod ameriškimi sankcijami, se je Rusiji zahvalil za opozorilo glede domnevnega
    načrtovanega poskusa državnega udara v Beogradu.
  - Vulin je obisk v Moskvi začel v ponedeljek, ko je srečal s svetovalcem ruskega
    predsednika Vladimirja Putina za zunanjepolitične zadeve Jurijem Ušakovom, je
    po poročanju srbske javne radiotelevizije RTS sporočila vlada.
  - Poudaril je, da je Srbija edina država v Evropi, ki ni postala del "protiruske
    histerije" in dodal, da Srbija ne bo uvedla sankcij proti Rusiji, čeprav so to
    mnogi zahtevali od nje.
  - Vulin je še dejal, da Srbijo in Rusijo veže stoletno prijateljstvo, odnosi med
    državama pa da še nikoli niso bili bolj iskreni in pomenljivi. Ob slavnostnem
    odkritju spomenika jugoslovanskim partizanom pri Moskvi je izjavil tudi, da so
    Srbi in Rusi sami izborili svobodo v drugi svetovni vojni in svobodo prinesli
    tudi drugim narodom, ter dodal, da Srbi in Rusi niso nikoli izbrali napačne strani
    zgodovine.
  - Vulin, ki je bil do novembra lani šef srbske varnostno-obveščevalne službe Bia,
    se je v torek v Moskvi sestal tudi s sekretarjem ruskega varnostnega sveta in
    donedavnim obrambnim ministrom Sergejem Šojgujem.
  - Po navedbah srbske vlade sta se pogovarjala o aktualnih varnostnih razmerah v
    Srbiji in "aktivnem sodelovanju zunanjih sil pri umetnem povzročanju napetosti"
    v državi, poroča RTS.
  - Ruskim varnostnim strukturam se je zahvalil za opozorilo glede načrtovanja množičnih
    nemirov in poskusa državnega udara. Srbski predsednik Aleksandar Vučić je dan
    pred sobotnimi množičnimi protesti v Beogradu proti pridobivanju litija namreč
    dejal, da so od ruskih varnostnih služb dobili informacijo, da se v Srbiji pripravljajo
    množični nemiri s ciljem državnega udara, proteste pa je označil za poskus rušenja
    oblasti.
  - Vulin je Moskvo od začetka vojne v Ukrajini obiskal že večkrat, ZDA pa so proti
    njemu lani zaradi povezav z Rusijo ter domnevne korupcije in vpletenosti v trgovino
    z mamili uvedle tudi sankcije.
  - Srbija uradno podpira ozemeljsko celovitost Ukrajine, vendar pa zaradi ruske invazije
    v Ukrajini noče uvesti sankcij proti Moskvi, k čemur jo kot kandidatko za članstvo
    v Evropski uniji pozivajo njeni zahodni partnerji.
  title: Podpredsednik srbske vlade Vulin v Moskvi zagotovil, da ne bo sankcij proti
    Rusiji
  n_comments: 0
- _id: 64a658f11ec402de5097cd32
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/ministrstvo-zavraca-fidesove-ocitke-sindikat-sploh-se-ni-poslal-priblizevalnega-predloga/674068
  topics: slovenija
  authors:
  - Al. Ma.
  date: '2023-07-04T18:01:28'
  figures:
  - caption: Ministrstvo za javno upravo.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/12/14/65636059.jpg
    source: BoBo/Žiga Živulović jr.
  lead: 'Na ministrstvu za javno upravo zavračajo očitke glavnega odbora sindikata
    Fides o brezplodnih pogajanjih za oblikovanje posebnega plačnega stebra za zdravstvo. '
  mention: []
  paragraphs:
  - Kot so na ministrstvu, so se plače zaposlenih v zdravstvu, tudi zdravnikov, letos
    zvišale že dvakrat, najprej januarja in nato še aprila. Zdravnikom so se zvišale
    za od dva do pet plačnih razredov oziroma za od osem do 20 odstotkov, pri čemer
    pa se njihove delovne obveznosti niso povečale.
  - '"Pregled podatkov za obdobje od oktobra 2021, ko so vlada in sindikati sklenili
    sporazum o med drugim uskladitvi osnovnih plač za 4,5 odstotka, pa do aprila letos
    kaže, da so se plače zdravnikov in zobozdravnikov v povprečju zvišale za 4,46
    plačnega razreda oziroma za 17,84 odstotka, kar na letni ravni pomeni 80,8 milijona
    evrov," so zapisali.'
  - Ob tem opozarjajo, da so bili zaposleni v preostalih dejavnostih javnega sektorja
    aprila deležni zgolj štiriodstotnega zvišanja osnovnih plač oziroma zvišanja za
    en plačni razred, "kar že sodi v okvir odprave plačnih nesorazmerij".
  - '"Če kaj, potem prav opisana dejstva odgovarjajo na vprašanje, ki si ga postavljajo
    v glavnem odboru Fidesa, kaj pomeni, da je zdravstvo prioriteta," so zapisali
    v odzivu.'
  - Zaradi navedenega na ministrstvu upajo in verjamejo, da bo Sindikat zdravnikov
    in zobozdravnikov Slovenije Fides še naprej sodeloval v dialogu o oblikovanju
    zdravstveno-socialnega plačnega stebra.
  - Ob tem poudarjajo, da vladna stran kljub večkratnim pozivom še ni prejela približevalnega
    predloga Fidesa, pač pa ta vztraja pri svojem izhodiščnem predlogu, ki predvideva
    zvišanje izhodiščnih plač zdravnikov in zobozdravnikov za od 21,6 do 122 odstotkov
    glede na trenutno veljavne uvrstitve. Hkrati sindikat predlaga ohranitev višine
    dodatkov na zdajšnji ravni, poleg tega predlog ne vsebuje vrednotenja posebnih
    pogojev dela, kar bi predlagana plačna zvišanja in s tem finančni učinek še zvišalo,
    navajajo na ministrstvu. Vrednost Fidesovega predloga Fidesa ocenjujejo na okoli
    400 milijonov evrov.
  - Glavni odbor Fidesa je namreč v ponedeljek preveril uresničevanje sporazuma, s
    katerim se je vlada zavezala, da bo do 30. junija v DZ vložila zakon o oblikovanju
    ločenega plačnega zdravstvenega stebra. Ugotovili so, vlada do zdaj ni izpolnila
    niti ene zaveze iz sporazuma o prekinitvi stavkovnih aktivnosti iz oktobra 2022,
    pogajanja, ki so sledila, pa ocenili kot brezplodna in sporočili, da na tak način
    pri njih več ne nameravajo sodelovati. Glavni odbor sindikata je zato pooblastil
    vodstvo, da pripravi načrt nadaljnjih aktivnosti.
  title: 'Ministrstvo zavrača Fidesove očitke: Sindikat sploh še ni poslal približevalnega
    predloga'
  keywords:
  - MJU
  - Fides
  - Zdravstvo
  - Slovensko zdravstvo
  - Javni sektor
  - Zdravstveni steber
  - Steber zdravstva
  - Plače v javnem sektorju
  - Plače zdravnikov
  id: '674068'
  n_comments: 9
  gpt_keywords:
  - ministrstvo
  - javna uprava
  - sindikat
  - zdravstvo
  - plače
  - zvišanje
  - pogajanja
  - zdravniki
  - zobozdravniki
  - sporazum
  - uskladitev
  - delovne obveznosti
  - podatki
  - vlada
  - sektor
  - plačna nesorazmerja
  - dialog
  - predlog
  - dodatki
  - finančni učinek
- _id: 6644a3ff750c569b6fd2ed83
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/ob-osmih/lucija-cevnik-nasilnezi-so-vedno-obdani-z-navijaci/708193
  topics: slovenija
  authors:
  - Metka Pirc
  date: '2024-05-15T09:36:24'
  figures:
  - caption: Mehanizem delovanja medvrstniškega nasilja je znan, s primernim ukrepanjem
      struktura razpade sama od sebe, poudarja sociologinja Lucija Čevnik.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/05/15/66183691.jpg
    source: Radio Slovenija
  id: '708193'
  keywords:
  - nasilje
  - otroci
  - medvrstniško nasilje
  - starši
  - šola
  lead: 'Veliko staršev ima o svojih otrocih superiorno mnenje in otroci prav zaradi
    bojazni pred osramočenostjo in razočaranjem staršev pogosto ne upajo povedati,
    da so žrtve medvrstniškega nasilja, je v oddaji Ob osmih dejala sociologinja Lucija
    Čevnik. '
  mention:
  - Metka Pirc
  - Lucija Čevnik.
  paragraphs:
  - Kar se dogaja med otroki, je pogosto le odraz staršev in družbe, v kateri živimo.
    Živimo v družbi, kjer poudarjamo ničelno toleranco do vsakršnega nasilja. Pa vendar
    že pogled na komentarje odraslih na družbenih omrežjih in portalih kaže povsem
    drugačno sliko. "Pomembno je, da se čim več pogovarjamo, da učenci delijo z drugimi
    nestrinjanje, ko opazijo medvrstniško nasilje, in se znajo postaviti na stran
    žrtve. Da so zaščitniki in ne da oni rešujejo težave, temveč da znajo poiskati
    pomoč," je v oddaji Ob osmih poudarila sociologinja Lucija Čevnik. Javnost pretresajo
    vedno novi primeri medvrstniškega nasilja. To pogosto ostaja skrito, med vrstniki.
    Še huje je na spletu, kjer je osredotočeno na ozke in zaprte skupine. A veliko
    lahko naredimo z opolnomočenjem opazovalcev. Mehanizem delovanja medvrstniškega
    nasilja je znan, s primernim ukrepanjem struktura razpade sama od sebe, poudarja
    Čevnik.
  - Navijačem je smešno, opazovalci molčijo
  - Ko danes govorimo o medvrstniškem nasilju, govorimo o strukturi, ki je hierarhično
    urejena, pojasnjuje Čevnik. Vsak mladi hoče v razredu ustvariti svoj status, biti
    prepoznan, vpliven. Težava nastane, ko skušajo to pridobiti na račun drugih, boleče,
    in izvajajo medvrstniško nasilje. Kot pravi Čevnik, so to vodje. To niso nujno
    slabi učenci z vedenjskimi težavami. "To so lahko učenci, ki so pri učiteljih
    zelo priljubljeni, na zunaj ne kažejo znakov nasilništva. Ti vodje imajo pomočnike,
    po navadi kake tri dobre prijatelje, ki jim stojijo ob strani, se dobro počutijo
    v njihovi družbi. To so učenci, ki so v šoli kaznovani, prepoznani nasilneži in
    izvajajo nasilje pod vplivom vodje. Potem imamo navijače, to so tisti, ki se jim
    zdi super, da se nekaj dogaja in jim je to smešno. Potem pa imamo žrtev, ki je
    zelo nemočna, socialno popolnoma izolirana in si ne more pomagati sama," razlaga
    Čevnik. V tej hierarhiji se posebej ustavi pri opazovalcih. To je večina otrok
    v razredu, ki se nočejo vpletati v odnose.
  - '"Ni jim všeč, a nočejo biti del nasilja. Ne vedo, ali bi se to lahko obrnilo
    proti njim, če bi se vmešali," pravi. Poudari, kako pomembno je, da prav ti opazovalci
    spregovorijo. "Če imamo vsaj enega, ki se postavi na stran žrtev, zaščitnika,
    potem ta hierarhija razpade, ni več smešna, ni več dinamike, da bi kdo plezal
    po hierarhiji navzgor in pridobival moč. In če se jih na stran žrtve postavi še
    več, nasilja ni več," poudari.'
  - Vsi vidijo, spregovorijo pa ne
  - Pogovor je ključ tudi v teh primerih. " Ko izvajam delavnice za učence, povem
    pravljico Cesarjeva nova oblačila. V njej vsi vidijo, da je cesar gol, a nihče
    ne reče ničesar. Podobno je pri medvrstniškem nasilju. Ta dinamika je nasilna,
    moteča. Ampak ker otrok ne ve, kaj si misli njegova druga sošolka, ki je tudi
    v krogu opazovalcev, noče povedati niti svojega mnenja. Početje nasilneža moti
    večino otrok," pravi Čevnik. Medvrstniško nasilje spremljata strah in osramočenost.
    " Strah, kaj se mi bo zgodilo jutri, in osramočenost, da si ne morem pomagati
    sam," pove Čevrnik. Prav zaradi sramu o tem pogosto ne obvestijo svojih staršev.
    Kot razlaga, ima veliko staršev superiorno mnenje o svojih otrocih. Hvalijo jih
    in poveličujejo. Potem pa se situacija spremeni, ko otrok postane žrtev medvrstniškega
    nasilja. To se ne ujema z vlogo, ki so mu jo namenili starši. Posameznik ob tem
    meni, da bo razočaral starše, ker ni tako vsemogočen, kot si mislijo oni. "Veliko
    staršev ima superiorno mnenje. On je čudovit nogometaš, pa v šoli je tak, hvalijo
    svojega otroka in ga poveličujejo. Njegova situacija v šoli, ko postane žrtev
    medvrstniškega nasilja, se ne ujema s to vlogo. Miha misli, da je razočaral starše,
    ker ni tako vsemogočen, kot mislijo oni. Po drugi strani se starši pogosto odzovejo
    neprimerno. Otrok jim pove za nasilje, mama se odpelje na naslov nasilneža, naredi
    celo sceno. A otrok si ne želi tega, skrbi ga, kako bodo nanj gledali jutri v
    šoli," razlaga Čevnik. Po njenem mnenju je pomembno, da otroke natančno obvestimo
    o tem, na katero konkretno odraslo osebo se lahko obrnejo, da jim bo pomagala.
    Da otrok torej lahko zbere toliko moči in pristopi.
  - Nasilneži čutijo, da se jim popušča
  - Bolj kot to, da odhitimo na naslov nasilneža, bi bilo po mnenju gostje primerno,
    da se pogovorimo s svojim otrokom, obvestimo šolo, skličemo skupni sestanek in
    da znamo videti še drugo plat. "Starši velikokrat ne vidimo druge plati. Delovati
    je treba konsistentno, sodelovati z vsemi vpletenimi. Opazovalci pa so pomemben
    segment pri medvrstniškem nasilju, ti lahko na terenu naredijo največ," poudari.
    A potem so tu še šole, ki v primeru nasilja rade povedo, da so nemočne, da imajo
    zvezane roke. Čevnik pri svojem delu sodeluje tudi z nasilneži, saj tudi ti potrebujejo
    adaptacijo, podporo, da razumejo posledice svojega vedenja. " Zakonodaja je takšna,
    kot je, in verjamem, da imajo zvezane roke. A pri delu se pokaže, da so do 1.
    ali 2. opomina nasilneža v šoli še obravnavali, do 3. opomina, ki pomeni izključitev,
    pa se dogodki kar vrstijo in se ne zgodi nič. Imela sem deklico, ki so ji po 1.
    in 2. opominu zagrozili, da sledi tretji opomin, če bo samo še enkrat zapisana.
    Pa je sama povedala, da je bila zapisana že 24-krat in se ji ni zgodilo nič. Nasilneži
    čutijo, da se jim popušča," ugotavlja Čevnik. Še huje je, ko je vpleten splet
    in vedno več mladih je žrtev spletnega nasilja. "Tragično pri tem nasilju je,
    da žrtev pogosto ne ve, kdo je nasilnež, kakšne so razsežnosti njegovega ravnanja,
    žrtvi pa povzroči veliko bolečin. Pogosto se dogaja v zaprtih skupinah. Za medvrstniško
    nasilje velja, da se dejanje ponavlja in stopnjuje, pri spletnem nasilju pa je
    drugače. Takrat lahko že eno samo dejanje povzroči globoko in nenadno rano žrtvi.
    Ker se hitro razplamti, postane viralno, in to otroke najpogosteje pripelje do
    roba, da začnejo razmišljati o samomoru," pojasni Čevnik. Medvrstniško nasilje
    ni nekaj novega, obstaja, odkar obstajajo mladi. Danes se pojavlja v različnih
    oblikah in intenzivnostih. " Splet je prinesel veliko novih možnosti za medvrstniško
    nasilje, ki so prikrite, intenzivne, hudo in globoko ranijo posameznike. Nimamo
    pa možnosti ukrepanja, ker je skrito, pogosto v zaprtih spletnih skupinah," pove
    Čevnik. Hkrati pojasni, da vsako nasilje, ki se zgodi med vrstniki, še ni medvrstniško
    nasilje. Je pa treba imeti do nasilja ničelno toleranco. " Ko govorimo o medvrstniškem
    nasilju, govorimo o izraziti neenakosti moči med tistim, ki ga izvaja, in onim,
    ki ga doživlja. Nasilje ni le enkratno, traja, po navadi se celo stopnjuje. Če
    si predstavljate, ko se spreta dva sošolca, se sporečeta, ker denimo navijata
    vsak za drug nogometni klub, je to enkratno dejanje med simbolno enako močnima
    osebama. To je nasilje, ki ni sprejemljivo, ni pa značilno medvrstniško. Značilno
    medvrstniško se ponavlja, gre za neenako razporeditev moči," je še povedala sogovornica.
  - Pogovor v celoti v novi epizodi oddaje Ob osmih.
  title: 'Lucija Čevnik: Nasilneži so vedno obdani z navijači'
  gpt_keywords:
  - starši
  - otroci
  - medvrstniško nasilje
  - družba
  - ničelna toleranca
  - komentarji
  - družbena omrežja
  - učenci
  - zaščitniki
  - pomoč
  - javnost
  - splet
  - opolnomočenje
  - hierarhija
  - status
  - nasilje
  - vodje
  - pomočniki
  - navijači
  - žrtve
  n_comments: 11
- _id: 6540f25e30638e06ced90eb9
  url: https://www.rtvslo.si/sport/kosarka/jadranska-liga/zmaji-na-krilih-prepelica-presegli-stotico-in-porazili-zmagovalca-superpokala/686499
  topics: sport
  authors:
  - D. S.
  date: '2023-10-28T20:04:34'
  figures:
  - caption: Klemen Prepelič je znova izstopal – dosegel je 23 točk, dodal pa je še
      13 podaj.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/10/28/66129198.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  - caption: Karlo Matković je bil s 17 točkami tretji strelec Cedevite Olimpije.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/10/28/66129191.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  - caption: Grafiko zagotavljasofascore.com
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/10/28/66129199.jpg
    source: ''
  lead: Košarkarji Cedevite Olimpije so prekinili niz treh zaporednih porazov in se
    vrnili na zmagovito pot. V 5. krogu Lige ABA so s 102:93 premagali Studentski
    centar, zmagovalca superpokala v Ligi ABA.
  mention:
  - ' Klemen Prepelič'
  - '5. KROG '
  - CEDEVITA OLIMPIJA
  - 'Ob 20.00: '
  paragraphs:
  - Cedevita Olimpija je po odličnem prvem polčasu, v katerem je vodila za 18 točk,
    popustila v zadnji četrtini. V tej so varovanci Andreja Žaklja tudi prvič na tekmi
    povedli. V končnici so Ljubljančani, ki jih je zaradi zdravstvenih težav Simoneja
    Pianigianija znova vodil njegov pomočnik Andrea Turchetto, zanesljivo izvajali
    proste mete (zgrešili so le en prosti met, skupno 34:35), kar jim je prineslo
    tretjo zmago v Jadranski ligi.
  - Cedevita Olimpija znova ni mogla računati na Justina Cobbsa, ki se je poškodoval
    na sredni tekmi Evropskega pokala – zaradi poškodbe zadnje stegenske mišice leve
    noge bo s parketa odsoten najmanj od tri do štiri tedne. Je pa znova blestel Klemen
    Prepelič, ki je bil s 23 točkami prvi strelec zmajev. S podajami je tudi odlično
    razigraval soigralce, na koncu jih je zbral 13.
  - +18 za zmaje Cedevita Olimpija je bila v prvem polčasu boljši tekmec. Povedla
    je z 8:4, gostje pa so jih ulovili (10:9). Z delnim izidom 10:1 so zmaji povedli
    za deset točk (20:10). Prepelič je s podajo lepo zaposlil Karla Matkovića, ki
    je še drugič na tekmi atraktivno zabil (22:12).
  - V drugi četrtini je ljubljanska ekipa nadaljevala z dobro igro, kar je pripeljalo
    do naskoka 16 točk (45:29). Prednost so zmaji ohranjali (47:31) in jo tudi povišali
    na +18 (51:33).
  - Olimpija je v tretji četrtini vodila za 14 točk (53:39; 55:41; 57:43). Gostje
    so se z delnim izidom 2:11 približali zmajem (59:54). SC Derby je še naprej manjšal
    zaostanek (62:59). Klemen Prepelič je zadel trojko, Luka Ščuka pa za dve in Olimpija
    je znova povedla z višjo prednostjo (67:59). Ob vstopu v zadnjo četrtino je ta
    znašala +9 (72:63).
  - Gostje so v zadnji četrtini "oživeli" Ta je hitro skopnela, gostje so izenačili
    (76:76) in tudi prvič na tekmi povedli (76:78). Jaka Blažič je bil natančen pri
    izvajanju prostih metov za prevzem vodstva (80:78). Izid je bil znova izenačen
    (80:80). Olimpija je odgovorila z delnim izidom 5:0 (85:80). Prepelič je polagal
    za +7 (89:82). Za sedem so zmaji vodili tudi slabi dve minuti pred koncem (91:84).
    Gostje so znova zadeli za tri, a Ljubljančani so bili še naprej zanesljivi pri
    izvajanju prostih metov, tako da so prednost ohranili (93:87). Prepelič je zgrešil
    trojko, a pod košem je bil najvišji Shawn Jones, ki je poskrbel za Olimpijinih
    +8 (95:87). Gostje so 33 sekund pred koncem zaostajali za 5 (96:91). Blažič je
    s še dvema zadetima prostima metoma olajšal končnico tekme (98:91). Dva prosta
    meta ja zadel še Prepelič in stotica je bila dosežena (100:91) ter presežena (102:93).
  - 5. KROG
  - CEDEVITA OLIMPIJA – SC DERBY 102:93 (27:18, 24:21, 21:24, 30:30) 1200; Prepelič
    23 (13 podaj), Blažič 21, Matković 17, Sow 14, Stewart 11; Drežnjak in Dawkins
    po 18, Bogavac 12, Kamenjaš 11.
  - BUDUĆNOST - MEGA 73:71
  - FMP – SPLIT 84:66
  - ZADAR – CIBONA 91:64
  - BORAC – IGOKEA 64:70
  - 'Ponedeljek ob 18.00: MORNAR – KRKA'
  - 'Ob 20.00: PARTIZAN – CRVENA ZVEZDA'
  title: Zmaji na krilih Prepeliča presegli stotico in porazili zmagovalca superpokala
  keywords:
  - Cedevita Olimpija
  - SC Derby
  - Liga ABA
  gpt_keywords:
  - košarka
  - Cedevita Olimpija
  - Liga ABA
  - zmagovito
  - tekma
  - zmaga
  - poraz
  - trener
  - igralec
  - poškodba
  - podaja
  - trojka
  - zadnji trenutek
  - vodstvo
  - rezultat
  - zmaj
  - četrta četrtina
  - Jaka Blažič
  - Klemen Prepelič
  - Justin Cobbs
  id: '686499'
  n_comments: 32
- _id: 660685969bf5764acd04db00
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/beremo/jani-virk-vrnitev-domov/700467
  topics: kultura
  authors:
  - Tonja Jelen
  - Program Ars
  date: '2024-03-05T10:54:37'
  figures:
  - caption: 'Foto: Založba Goga'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/03/05/66163450.jpg
    source: ''
  keywords:
  - Vrnitev domov
  - Jani Virk
  - Založba Goga
  - S knjižnega trga
  lead: 'Roman Vrnitev domov pisatelja, pesnika, prevajalca in urednika Janija Virka
    je konkretno soočanje s spraševanjem o življenju, njegovih skrivnostih, zakonitostih
    in času. '
  mention: []
  paragraphs:
  - V vse to je avtor spretno vpletel vse like in jih proti koncu dela sestavil v
    mozaik celotne zgodbe, ne nazadnje življenja samega. Prav to skladanje delčkov
    je odlično izpisano.
  - Občasno se avtor ukvarja z motivi in temami, ki jih je v svojih romanih, na primer
    v Raheli, že obravnaval. Protagonist roman Vrnitev domov Blaž Rowenski se bliža
    tako imenovani prelomnici življenja, vstopu v zrela leta. Tok pripovedi nas tako
    na fizični kot na mentalni ravni spretno vrača domov. Povodi za to so različni,
    skupni sta jim neizogibnost in občutek za odgovornost. Virk spretno povezuje in
    niza vprašanja, dejstva in pomisleke, kot jih pač prinaša življenje. Vse pa je
    povezano, ključna točka je namreč dom oziroma sidro, ki bi ga protagonist rad
    ohranil.
  - Izjemno subtilno in tehtno premišljevanje o življenju je v romanu prikazano iz
    različnih vidikov, pri čemer gre za like in likinje, ki se spopadajo z boleznijo,
    sindromom praznega gnezda ali vprašanjem o očetovstvu. Roman bi morda lahko primerjala
    z delom Sama Ruglja Resnica ima tvoje oči, saj se obe deli soočata z nekaterimi
    notranjimi pomisleki in tudi struktura je podobna.
  - Med mlajšimi odraslimi pa so v romanu jasni premisleki o podnebnih spremembah,
    aktivizem in razmišljanje o rusko-ukrajinski vojni. Virk vojne ne prikazuje črno-belo,
    postavlja tudi vprašanje o imenu in položaju ruskega jezika in slovanstva. Vmes
    pa ne manjka ironičnih pomislekov o ezoteriki ali podobnih novodobnostih, ki jih
    ponuja svet.
  - Roman Vrnitev domov nas na berljiv način vodi med Nemčijo in Slovenijo, z vmesnimi
    spomini v Jugoslavijo. Ključna točka je protagonistovo vračanje v Ljubljano, v
    kateri se je rodil in odraščal. Ob tem Virk spretno pelje dve Blaževi življenji,
    in sicer med nekoč in danes, v tujini in doma. Prav tu obstane in se ne preda
    pretiranemu sentimentalizmu, čeprav se vprašanju o domu ne izogne. Vračanje je
    bolj posledica neizpolnjenih sanj na poti v odraslost in spomina na nekoč ljubljeno
    osebo. Prav to zadnje je eno ključnih gonil zgodbe, ki protagonista potisne v
    spomine in mogoče skušnje. Avtor ga v takih podrobnostih celo prikaže nekoliko
    nespretnega, pri čemer je pomembno razrahljanje dominantne moške vloge. Tudi preostali
    moški liki v romanu so prikazani s hibami, ki travmatično posegajo v življenja
    likinj.
  - Roman Vrnitev domov prikazuje umetniško in kulturno dogajanje, v katero sta vključena
    zakonca Rowenski in in na podlag tega lahko začutimo predvsem utrip in pogled
    v slovensko in nemško govorečem okolju. Prav ta del ima močno sporočilnost o dogajanju
    na "sceni" in vstopu nanjo, zlasti s prikazovanjem določenega pripetljaja. Avtor
    spretno ruši togosti in predvidljivosti, a jih vedno postavi na stran zasidranega
    in mirnega, tudi sam zaključek romana se izogne klišeju.
  - Čeprav bi lahko rekli, da roman Janija Virka Vrnitev domov govori tudi o zaljubljenosti,
    analizira predvsem ljubezen in odločitve o njej, predvsem pa o njenem pomenu in
    vrednosti. A ne gre za moraliziranje. Roman je močan tudi na simbolni ravni, saj
    mu ne manjka pomenskih odtenkov. Vse je namreč lahko pot; spomin in točka vračanja
    morata ostati. Težko pa je nositi skrivnost in z njo živeti.
  - Iz oddaje S knjižnega trga.
  title: 'Jani Virk: Vrnitev domov'
  gpt_keywords:
  - roman
  - Vrnitev domov
  - Jani Virk
  - življenje
  - skrivnosti
  - čas
  - liki
  - mozaik
  - zgodba
  - življenje
  - Rahela
  - Blaž Rowenski
  - prelomnica
  - zrela leta
  - pripoved
  - dom
  - odgovornost
  - vprašanja
  - dejstva
  - pomisleki
  - subtilno
  - tehtno
  - različni vidiki
  - bolezen
  - sindrom praznega gnezda
  - očetovstvo
  - Samo Rugelj
  - Resnica ima tvoje oči
  - mlajši odrasli
  - podnebne spremembe
  - aktivizem
  - rusko-ukrajinska vojna
  - ruski jezik
  - slovanstvo
  - Nemčija
  - Slovenija
  - Jugoslavija
  - Ljubljana
  - tujina
  - sentimentalizem.
  id: '700467'
  n_comments: 0
- _id: 67cee279bfc9178e1df3454d
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/zakaj-ne-bi-zakonska-prepoved-rabe-telefonov-v-solah-resila-tezave/737943
  topics: slovenija
  authors:
  - Taja Lesjak Šilak
  date: '2025-03-10T06:09:32'
  figures:
  - caption: Uporaba telefonov pri mladostnikih se kaže zlasti v slabši koncentraciji.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/04/02/65976595.jpg
    source: Pixabay
  id: '737943'
  keywords:
  - Vzgojno-izobraževalne ustanove
  - Digitalne naprave
  - Prekomerna uporaba
  - Šole
  - Prepoved telefonov
  - Skit scena
  lead: '"Ko vzpostavljamo pravila, kdaj je telefone primerno, neprimerno ali celo
    prepovedano uporabljati, ne bomo uspešni, saj niso mediji izvor problemov, ki
    nas strašijo," opozarja Katja Koren Ošljak s FDV-ja. Kako se torej lotiti te problematike?'
  mention:
  - David Buckingham
  - Vlasta Juršak
  - Mojca Mihelič,
  - Marko Pokorn
  - Dan Podjed
  - Meiro Hot
  paragraphs:
  - Potem ko so v več državah po svetu sprejeli zakon o prepovedi telefonov v šolah,
    se je tudi v Sloveniji začelo opozarjati na to problematiko. Iniciativa odklopi.net
    je s peticijo podala klic k ukrepanju za omejitev čezmerne uporabe digitalnih
    naprav v šolah in vzgojno-izobraževalnih ustanovah. Pobudnik peticije je, skupaj
    z drugimi strokovnjaki, Center za trajnostni razvoj podeželja Kranj.
  - Dejstvo je, da večina otrok in mladih preživi čedalje več časa na telefonih, starši,
    pedagogi in strokovnjaki pa se borijo s tako močno in splošno razširjeno težavo,
    ki je do zdaj še nismo poznali. Dokazano je, da čezmerna raba slabo vpliva na
    praktično vse vidike življenja – od fizičnih do psihičnih. Bi zakonska prepoved
    rabe telefonov v šolah položaj omilila ali se za površjem skriva večji in globlji
    problem?
  - Katja Koren Ošljak, asistentka na katedri za medijske in komunikacijske študije
    FDV-ja in ustanoviteljica zavoda za digitalno vzgojo Vsak, opozarja, da sama zakonska
    prepoved zadeve še zdaleč ne bo rešila. "Prepoved in omejevanje konsenza lahko
    učitelje in učiteljice potisneta v vlogo policistk in policistov, ki bodo tihotapcem
    telefonov pregledali žepe, torbe in telesa. Je to res ustrezna pot, po kateri
    naj se razvija sodobna šola? Morda pa si nekateri želijo prav tega," se sprašuje
    v svojem članku v Mladini.
  - '"Želim pojasniti, da ne zanikam težav mladih, ki so tako hude, da zahtevajo terapevtsko
    obravnavo. A vendarle nanje gledam nekoliko drugače kakor nekateri. T. i. odvisnosti
    oz. škodljive čezmerne rabe telefona razumem kot simptom težkih okoliščin mlade
    osebe, ki se na internet, npr. v družbena omrežja, zateka po neke vrste pomoč,
    se pred nečim umika ali si išče prostor, kjer bo sprejeta. V prvi vrsti torej
    ne uperim prsta v telefon oz. medije kot povzročitelje stisk, čeprav se ravno
    tam, z njimi in skoznje stiske izrazijo, " je za MMC RTV Slovenija pojasnila svoj
    pogled.'
  - Ob tem se sprašuje, kaj sploh pomeni čezmerna raba telefona? "V urah tega verjetno
    ne moremo opredeliti, ne v družbenih okoliščinah, ko smo vsi nenehno priklopljeni.
    Morda lahko govorimo o konstruktivnih in destruktivnih digitalnih ali medijskih
    rabah tako na individualni ravni kakor v primerjavi z drugimi in družbo."
  - Koren Ošljak je prepričana, da je medijska edukacija zahtevna, saj mora prispevati
    k širšim premislekom o osebnih in vzajemnih rabah medijev in tehnologij, o pomenu
    informiranja in analiziranja medijskih vsebin. "Na način, da uporabnike in uporabnice
    digitalnih medijev, kot poudarja tudi angleški raziskovalec David Buckingham,
    postavimo v vlogo aktivnih raziskovalcev medijev," je prepričana.
  - Ob tem pa je dodala, da obstaja še druga razsežnost, ki je po njenem mnenju še
    pomembnejša – razumevanje logike delovanja medijske industrije, "ki temelji na
    osebnih podatkih uporabnikov, in tehnološkega, kulturnega ter političnega vpliva
    sodobnih tehnoloških velikanov, ki proizvajajo tudi zelo problematične zmogljivosti
    digitalnih medijev".
  - Po njenem mnenju je najpomembnejši cilj, h kateremu bi morali težiti, regulacija
    digitalne industrije. "Digitalni producenti dizajnirajo namreč tudi temne vzorce,
    algoritme, ki spodbujajo potrebo po nenehnem čekiranju in priklopljenosti na omrežja,"
    je poudarila in opozorila, da aplikacije opremljajo z nerealnimi lepotnimi filtri,
    ki prispevajo k oblikovanju slabe samopodobe, omogočajo širjenje neresnic in protiznanstvenih
    vsebin, nepooblaščeno zbirajo, obdelujejo in posredujejo osebne podatke.
  - '"Reguliranje dostopa do telefonov v šolah ali v družbi nasploh torej lahko prispeva
    k boljši izkušnji v različnih interakcijah in situacijah, a je torej kvečjemu
    kapljica v morje," je prepričana.'
  - '"Celostna medijska edukacija je kompleksna in mora vključevati več elementov:
    od razvoja kritičnega in analitičnega razumevanja medijskih tekstov (vsebin) in
    kontekstov, v katerih nastajajo, torej poznavanje digitalne produkcije, digitalne
    medijsko-tehnološke krajine in ekonomije medijev," je prepričana Koren Ošljak.'
  - '"Nekoliko poenostavljeno rečeno gre za raven digitalnih kompetenc, ki jo gradijo
    informacijska in podatkovna pismenost, komuniciranje in sodelovanje, varnost naprav,
    zaščita zasebnosti," je pojasnila in dodala, da je pred tem treba zagotoviti dostop
    do interneta, naprav in programov oziroma platform in aplikacij.'
  - '"Ob tem je v premislek o celostni medijski edukaciji nujno vključiti tudi družbeno-strukturne
    dejavnike, ki lahko spodbujajo različne elemente, namene in oblike medijskih rab,"
    je še prepričana.'
  - Domače in tuje raziskave kažejo, da medijsko edukacijo sodobnih otrok in mladih
    pomembno zaznamujejo družbenoekonomski status družin, izobrazba staršev, medijsko-tehnološka
    znanja mater in očetov, šolske spodbude, omejitve in opozorila učiteljic in učiteljev
    na nevarnosti. " Med drugim je pomembno celo, kakšnega spola je mlada oseba, saj
    fante, kot kažejo rezultati raziskave Medijski repertoarji mladih (financer ARIS),
    močneje spodbujamo k uporabi tehnologij, medtem ko dekleta pogosteje opozarjamo
    na nevarnosti interneta," je še opozorila.
  - Vlasta Juršak, pobudnica peticije v okviru projekta Pravica do odraščanja brez
    "e-živega peska" pa je prepričana, da so zakonska prepoved uporabe telefonov v
    šolah ali temu podobni ukrepi nujni. "Pobuda je reakcija na stanje na področju
    čezmerne rabe zaslonov. In stanje je alarmantno, najranljivejši pa so prav otroci
    in mladostniki. Nedopustno je, da naši otroci odraščajo na tak način, kot danes
    odraščajo. Dovolj je bilo govorjenja, kaj vse je narobe, potrebno je ukrepanje.
    Stroka že leta opozarja o škodljivih posledicah uporabe digitalnih naprav. Če
    se nič ne zgodi, so taki ukrepi, kot je peticija, nujni. Verjamemo, da se bomo
    zdaj vsi skupaj streznili in tudi ukrepali."
  - Za MMC RTV Slovenija je povedala, da so podpise začeli zbirati 20. februarja in
    jih bodo zbirali do 30. marca. "Zelo nas veseli, da smo v prvem tednu zbrali že
    več kot 10.300 podpisov," je pojasnila in dodala, da se zavzemajo za poenoten
    sistem učinkovite omejitve, ki bi olajšal delo šolam, spodbudil starše k zmanjšanju
    uporabe. "Predvsem pa gre za to, da šolarjem in dijakom omogočimo varnejše in
    bolj zdravo šolsko okolje in ponovno vračanje k živim odnosom –socializaciji,"
    je poudarila. "V zadnjih letih delovanja na tem področju sem imela na žalost možnost
    na lastne oči videti, kako nemočni so starši, katerih otroci so podlegli tej odvisnosti
    in kako hudo je z mladimi v resnici," je poudarila.
  - 'Mojca Mihelič, predstavnica ravnateljev je osvetlila izzive, s katerimi se vsakodnevno
    srečujejo zaradi čezmerne uporabe zaslonov. Prav tako je prepričana o nujnosti
    sistemskih rešitev in zakonodajnih ukrepov, ki bi prispevali k varnejšemu in bolj
    osredotočenemu učnemu okolju. "Otroci so naša prihodnost, in če na tem mestu ne
    bomo nič naredili, si napovedujemo uničenje. Zakaj se nam zdi pomembno nujno omejiti
    nepooblaščeno uporabo vseh digitalnih naprav v šolah in vzgojno-izobraževalnih
    zavodih? Ker otroke delajo asocialne, otroke razčlovečujejo, jih spravljajo v
    stiske, kakršnih mi odrasli nismo nikoli doživeli, ker jim nismo bili izpostavljeni.
    Neki psiholog je enkrat rekel: otroku dati telefon je tako, kot da bi mu dali
    motorno žago. Oboje je zelo koristno orodje, ampak verjetno ni starša, ki bi otroku
    dal motorno žago, ne da bi otroka poučil o varni rabi in bil zraven pri uporabi,"
    je zaključila.'
  - 'Pediater Marko Pokorn je ob pozivu k peticiji javnosti predstavil zdravstvene
    posledice pretirane uporabe digitalnih naprav pri otrocih in mladostnikih. Med
    ključnimi tveganji je navedel vpliv na duševno zdravje, motnje spanja, težave
    s koncentracijo ter pomanjkanje gibanja: "Dejstvo je, da so zasloni nepogrešljiv
    del našega vsakdana, treba jih je uporabljati po pameti. Nespametna in prezgodnja
    raba ima škodljive posledice na zdravje in razvoj otrok, kot so govorne in jezikovne
    sposobnosti, razvoj otrokovih socialnih veščin, naprave vplivajo na večjo pojavnost
    motenj pozornosti s hiperaktivnostjo, otroci, ki so pretirano izpostavljeni zaslonom,
    imajo moteno spanje. Modra svetloba lahko vpliva tudi na izločanje melatonina,
    tako imajo otroci porušen spalni ritem. Zaradi gledanja na blizu so prizadete
    oči, posledica je kratkovidnost. Otrok, ki ves čas gleda v zaslon, se tudi manj
    giblje, ima težave s čezmerno telesno težo in kasneje v življenju je večja verjetnost
    za srčno-žilne bolezni, večja je verjetnost tudi za uživanje nezdrave hrane,"
    je poudaril in dodal, da je prizadeto tudi duševno zdravje in da pretirana izpostavljenost
    privede tudi do digitalne odvisnosti.'
  - '"En kup razlogov je, zakaj je treba pri otrocih zmanjšati rabo zaslonov oz. jo
    nadzirati. Najboljši način učenja otrok je zgled. Tukaj je tudi na starših velik
    del krivde oz. odgovornosti. Doma je treba narediti red. Če otroci v zgodnjem
    otroštvu nimajo interakcije s starši, še posebej z mamo, ki med dojenjem gleda
    v zaslon, se to odraža v njeni fiziognomiji, njenem srčnem utripu," je opozoril
    in dodal, da je otrok tako že v najzgodnejšem obdobju svojega življenja prikrajšan
    za celostno materinsko ljubezen.'
  - Antropolog Dan Podjed je na novinarski konferenci, ki je naslavljala problematiko
    uporabe telefonov v šolah, pojasnil, da cilj pobude ni zavračanje digitalizacije,
    temveč smotrna in uravnotežena uporaba tehnologije v vzgojno-izobraževalnih ustanovah.
    "Pozornosti imamo vse manj. In tudi sam opažam, da se ne morem več posvetiti bistvenemu.
    Ker me zmotijo naprave, ki jim dajemo vse več in več pozornosti. V zaslone gledamo
    8 ur dnevno, odrasli gledamo v telefone 4 ure dnevno. In potem pravimo, da nimamo
    časa, hkrati pa damo tudi mladim naprave v otroke in jih pošljemo v šolo. Tudi
    če je telefon v torbi in dobi otrok potisno obvestilo, v tistem trenutku pozornost
    pade in je preusmerjena drugam. Sebi in mladim smo odvzeli pozornost, ki je zdaj
    na drugi strani zaslona, namesto da bi bila na tistem mestu, ki je v tistem trenutku
    res pomembna," je opozoril in dodal, da si lahko vsak dan z namenom privoščimo
    odklop. "To bi moralo biti zapisano v ustavo. Ne le odklop od dela, tudi odklop
    od naprav," je zaključil.
  - Tudi poslanska skupina Socialnih demokratov s prvopodpisano Meiro Hot se je s
    pobudo v zvezi z omejevanjem uporabe mobilnih telefonov v šolah obrnila na ministra
    za vzgojo in izobraževanje. V pobudi poudarjajo slab vpliv pametnih telefonov
    tako na učne procese kot tudi socialne.
  - Od ministrstva pričakujejo, da pripravi celovit načrt preprečevanja negativnih
    posledic uporabe mobilnih telefonov v šolah, ki naj vključuje sprejetje zakonske
    podlage, ki bo omogočila šolam omejitev ali prepoved uporabe mobilnih telefonov
    v šolah in oblikovanje izobraževalnega programa o digitalni varnosti ter odgovorni
    uporabi tehnologije.
  - '"Pri čemer je treba upoštevati tudi potencialno uporabo mobilnih telefonov v
    pedagoške namene in ob izrednih razmerah, " so še dodali.'
  - Na ministrstvu za vzgojo in izobraževanje se strinjajo s splošnim prepričanjem,
    da je pretirana in nenadzorovana raba telefonov in drugih digitalnih naprav pri
    otrocih in mladostnikih postala šolski in širši družbeni problem. " Zato zgolj
    prepoved uporabe telefonov na zakonski ravni tega problema ne bo rešila." Dodali
    so, da ima večina slovenskih šol prepoved že zapisano v svojih pravilih.
  - Kot so zapisali, predlogi rešitev vključujejo na vsebinskem delu poudarek na varnem,
    zdravem in spodbudnem učnem okolju, sistematično pridobivanje znanj na področju
    rabe digitalne tehnologije, ki vključuje smiselno in zdravo rabo, zakonsko omejitev
    rabe pametnih telefonov in drugih digitalnih naprav v šolskem prostoru, tehnične
    možnosti za izvajanje zakonske omejitve, vzgojne ukrepe ob nespoštovanju predpisov,
    pristojnost staršev za ravnanje otrok v primeru nespoštovanja omejitev rabe.
  - Ministrstvo je v mesecu marcu začelo s strokovno in širšo javnostjo razpravo o
    predlogu rešitev, ki so v zaključni fazi priprave. Ali se bodo nagibali k medijski
    edukaciji ali vsesplošni prepovedi, pa še ni znano.
  title: Zakaj (ne) bi zakonska prepoved rabe telefonov v šolah rešila težave?
  n_comments: 197
- _id: 646b0b4ae7b5bc23d67637d0
  url: https://www.rtvslo.si/znanost-in-tehnologija/nasina-lunarna-raketa-nasedla-na-zemlji/638558
  topics: znanost-in-tehnologija
  authors:
  - Al. Ma.
  date: '2022-08-29T06:18:00'
  figures:
  - caption: Nasa pričakuje, da se bo na Cape Canaveralu zbralo do 200.000 gledalcev.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/29/66013658.jpg
    source: Rok Kete
    caption.en: NASA expects up to 200,000 spectators to gather at Cape Canaveral.
  - caption: Eden izmed motorjev RS-25 (velike šobe na sredini) se ni ohladil na ciljno
      temperaturo.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/29/66013648.jpg
    source: Nasa
    caption.en: One of the RS-25 engines (large nozzles in the middle) did not cool
      down to the target temperature.
  - caption: SLS med odhodom iz delavnice (Vehicle Assembly Building) pred tedni.
      Do ploščadi jo je prepeljal goseničar z maso 2700 ton. Nazadnje se je kaj takega
      zgodilo leta 2011 pri koncu programa Space Shuttle.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/02/04/65960476.jpg
    source: Nasa/Kim Shiflett
    caption.en: SLS during departure from the workshop (Vehicle Assembly Building)
      weeks ago. It was transported to the platform by a crawler with a weight of
      2700 tons. The last time something like this happened was in 2011 at the end
      of the Space Shuttle program.
  - caption: Nadzorno središče za izstrelitev rakete stoji  na Cape Canaveralu in
      nadzira postopke, dokler se raketa ne dvigne nad izstrelitveni stolp. Na fotografiji
      ena izmed številnih simulacij, ki so jih opravili.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/29/66013555.jpg
    source: Nasa/Kim Shiflett
    caption.en: The launch control center for the rocket is located at Cape Canaveral
      and monitors the procedures until the rocket lifts off from the launch pad.
      The photograph shows one of the many simulations they have conducted.
  - caption: Nadzorno središče misije, ki delo prevzame po dvigu rakete nad izstrelitveni
      stolp in misijo nadzoruje vse do padca vesoljske ladje v morje, se nahaja je
      v Houstonu (Teksas). Tu bodo nadzorniki v realnem času sprejemali težke odločitve,
      ki bodo od odprave Artemis III lahko pomenile tudi življenje ali smrt posadke.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/29/66013556.jpg
    source: Nasa
    caption.en: The mission control center, which takes over the work after the rocket
      is lifted off the launch tower and monitors the mission until the spacecraft's
      descent into the sea, is located in Houston, Texas. Here, controllers will make
      difficult decisions in real time, which could mean life or death for the Artemis
      III crew.
  - caption: 10 manjših satelitov, pritrjenih na povezovalni element med stopnjama.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/28/66013536.jpg
    source: Nasa
    caption.en: 10 smaller satellites, attached to a connecting element between stages.
  - caption: Okviren načrt misije Artemis I. Na njej bodo sisteme podvrgli večjim
      obremenitvam kot na prihodnjih misijah.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/28/66013544.jpg
    source: Nasa
    caption.en: Outline plan of the Artemis I mission. It will subject the systems
      to greater loads than future missions.
  - caption: Komunikacija bo potekala prek Nasinih omrežij Deep Space Network (ena
      od anten na fotografiji) in Near Space Network. Na sekundo bodo sprejemali več
      kot 100 megabajtov podatkov senzorjev in kamer.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/03/06/65660709.jpg
    source: NASA/Canberra Deep Space Communication Complex
    caption.en: Communication will take place through NASA's Deep Space Network (one
      of the antennas in the photo) and Near Space Network. They will be receiving
      over 100 megabytes of data from sensors and cameras per second.
  - caption: Posadka bodo zgolj lutke. Na fotografiji Helga in Zohar.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/29/66013559.jpg
    source: Nasa/Frank Michaux
    caption.en: The crew will be just puppets. In the photo, Helga and Zohar.
  - caption: '"Poveljniška" lutka Moonikin Campos je poimenovana po Arturu Camposu,
      enemu izmed nadzornikov odprave Apollo 13.'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/29/66013560.jpg
    source: Nasa/Frank Michaux
    caption.en: The command module puppet Moonikin Campos is named after Arthur Campos,
      one of the supervisors of the Apollo 13 mission.
  - caption: SLS na izstrelitveni ploščadi. Nasa sporoča, da je to najsilnejša raketa
      vseh časov, saj bo ob izstrelitvi ustvarila za 4000 ton potiska, več kot Saturn
      V. A pri tem očitno ne upošteva stare sovjetske rakete N1, katere prva stopnja
      je zmogla 4600 ton.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/04/08/65978161.jpg
    source: Nasa/Kim Shiflett
    caption.en: SLS on the launch pad. NASA announces that this is the most powerful
      rocket of all time, as it will generate 4000 tons of thrust upon launch, more
      than the Saturn V. However, it apparently does not take into account the old
      Soviet rocket N1, whose first stage was capable of 4600 tons.
  - caption: Fotografija SLS-a, ki nam jo je s Floride prijazno poslal bralec Rok
      Kete.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/29/66013558.jpg
    source: Rok Kete
    caption.en: The photograph of SLS, which was kindly sent to us from Florida by
      reader Rok Kete.
  - caption: Nasa poudarja, da bo SLS najsilnejša raketa zaradi potiska ob vzletu.
      Toda SLS bo v prvi različici zmožen v nizkozemeljsko tirnico ponesti le 95 ton,
      medtem ko jih je Saturn V (na fotografiji) lahko kar 140.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2017/02/11/65380146_ap17-ksc-72pc-589.jpg
    source: Nasa
    caption.en: NASA emphasizes that SLS will be the most powerful rocket due to its
      thrust during takeoff. However, in its first version, SLS will only be capable
      of carrying 95 tons into low Earth orbit, while Saturn V (pictured) could carry
      as much as 140 tons.
  - caption: Motorji RS-25. Če bo izstrelitev prekinjena po času minus šest sekund,
      torej po prižigu, bodo raketo vrnili v delavnico in jih zamenjali. V tem primeru
      bi se izstrelitev zamaknila v oktober ali dlje.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/01/22/65957519.jpg
    source: Nasa/Cory Houston
    caption.en: RS-25 engines. If the launch is interrupted after minus six seconds,
      that is, after ignition, the rocket will be returned to the workshop and the
      engines will be replaced. In this case, the launch would be delayed until October
      or later.
  - img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/29/66013554.jpg
    source: 'Foto: Nasa'
  - caption: Orion pri Luni. Na misiji Artemis naj bi premeril 2,1 milijona kilometrov.
      Podoba je računalniško ustvarjena.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/28/66013546.jpg
    source: Nasa
    caption.en: Orion near the Moon. On the Artemis mission, it is supposed to measure
      2.1 million kilometers. The image is computer-generated.
  - caption: Kapsula na vrhu, podporni modul spodaj.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/11/30/65629046.jpg
    source: Nasa
    caption.en: Capsule on top, support module below.
  - caption: V okviru programa Artemis bo zgrajen tudi Lunarni portal, manjša vesoljska
      postaja pri Luni. Med drugim tudi zato, ker je Orionov pogon prešibek.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/12/18/65849667.jpg
    source: Nasa
    caption.en: As part of the Artemis program, the Lunar Gateway, a smaller space
      station near the Moon, will also be built. Among other reasons, this is because
      the Orion propulsion system is too weak.
  - caption: Eugene Cernan, poslednji človek na Luni.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/04/17/65205126_02.jpg
    source: Nasa
    caption.en: Eugene Cernan, the last man on the Moon.
  - caption: Tokrat uporabljeni SLS vsebuje kose z več kot 80 različnih misij Space
      Shuttle. Na fotografiji Atlantis.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/01/04/65640355.jpg
    source: Nasa/Rusty Backer and Michael Gayle
    caption.en: The SLS used this time contains parts from more than 80 different
      Space Shuttle missions. In the photo, it is Atlantis.
  - caption: Kitajska razvija raketo Dolgi pohod-9, ki naj bi zmogel 150 ton tovora
      v nizkozemeljsko tirnico, in načrtuje postavitev lunarne vasice na prelomu desetletja.
      Nova vesoljska tekma, tokrat poteka med ZDA in Kitajsko.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/12/05/65845818.jpg
    source: CALT
    caption.en: China is developing the Long March-9 rocket, which is expected to
      be able to carry 150 tons of cargo into low Earth orbit, and is planning to
      establish a lunar village by the end of the decade. A new space race is underway,
      this time between the United States and China.
  - caption: 'Nasina notranja inšpekcija je izračunala ceno posamezne izstrelitve
      SLS-a: 4 milijarde dolarjev.'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2021/06/26/65903667.jpg
    source: Nasa/Cory Huston
    caption.en: Our internal inspection has calculated the cost of each launch of
      the SLS to be 4 billion dollars.
  - caption: Simbolična podoba Starshipa na Luni. Starship je uradno del programa
      Artemis.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2021/04/17/65880682.jpg
    source: SpaceX
    caption.en: Symbolic image of Starship on the Moon. Starship is officially part
      of the Artemis program.
  - caption: Program Artemis predvideva gradnjo vesoljske ladje na vesoljski postaji
      Lunarni portal pri Luni. Ta vesoljska ladja naj bi v začetku naslednjega desetletja
      prvič poslala človeka okoli Marsa in nazaj. Če je ne bo prehitel Starship.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/08/29/66013557.jpg
    source: Nasa
    caption.en: The Artemis program envisions the construction of a spacecraft at
      the Lunar Gateway space station near the Moon. This spacecraft is expected to
      send humans around Mars and back for the first time in the early next decade,
      unless it is surpassed by the Starship.
  lead: 'Prvi poskus izstrelitve misije Artemis I je spodletel zaradi težave z raketnim
    motorjem. Nasa bi lahko naslednjič poskušala lansirati raketo SLS in vesoljsko
    ladjo Orion v petek. To bo odvisno od popravil. Izstrelitev se lahko zamakne še
    dlje.  '
  mention:
  - Charlie Blackwell-Thompson
  - 29. avgust
  - 2. september
  - 5. september
  - Video 2
  - Artemis I
  - ' Jim Free'
  - Wayne Hale
  - 7 sekund
  - 70 sekund
  - Video 3
  - Video 4
  - Delta IV
  - Apolla 13
  - Apollo 10
  - Video 5
  - Srednja stopnja
  - Aerojet Rocketdyne
  - Orbital ATK
  - Northrop Grummana
  - Ares I-X
  - Video 6
  - ' toplotni ščit'
  - sekundarnih ciljev
  - Gene Cernan
  - Apollo 17
  - Ares I
  - Ares V
  - Barracka Obame
  - Chris Kraft
  - Artemis III
  - ' Charles Bolden'
  - Buzz Aldrin
  - Dave Scott
  - Charlie Duke
  - Harrison Schmitt
  - Gene Kranz
  paragraphs:
  - Nasini inženirji so odštevanje pripeljali vse do minus 40 minut in ga nato nenačrtovano
    ustavili. Glavni krivec so bile težave z motorjem RS-25 na srednji stopnji, ki
    se ni ohladil na delovno temperaturo. Motorje hladijo s pretokom ohlajenega vodika
    in kisika, a tok skozi motor številka 3 ni bil zadosten. Najprej so inženirji
    poskusili z zaprtjem ventilov ostalih motorjev, nato s povečanjem tlaka v rezervoarju
    vodika srednje stopnje. Ni delovalo, zato je vodja izstrelitve Charlie Blackwell-Thompson
    današnjo izstrelitev odpovedala.
  - Raketa je bila skoraj povsem napolnjena s tekočim kisikom in tekočim vodikom.
    Ne bodo je takoj izpraznili. Inženirji bodo namreč še nekaj časa opazovali dogajanje
    in poskušali zbrati čim več podatkov.
  - Naslednje izstrelitveno okno je v petek, 2. septembra. A ni nujno, da bo obveljalo.
    To bo odvisno od uspešnosti popravil motorja številka 3, je sporočila Nasa. Še
    eno dogledno izstrelitveno okno bo 5. septembra. Raketa bo nanje počakala na izstrelišču,
    razen, če ne bo potrebna vrnitev v delavnico (VAB). V tem primeru bo izstrelitev
    oktobra ali še kasneje.
  - Tovrstne težave so na prvi izstrelitvi tako kompleksne naprave, kot je raketa
    SLS, pričakovane. A prav ta zaplet z motorjem je posledica nekoliko kontroverzne
    odločitve Nase. Raketa SLS je namreč pred mesecem dni šla skozi t. i. mokro vajo
    (ang. wet dress rehearsal). Pripeljali so jo na izstrelišče, povezali s talno
    infrastrukturo, napolnili s pogonskimi sredstvi in poskušali pripeljati odštevanje
    do zadnjih sekund, natančneje, do prižiga motorjev. To jim ni uspelo zaradi puščanja
    vodika. Zato tudi niso v polnosti izvedli nekaterih postopkov, povezanih s hlajenjem
    motorjev na delovno temperaturo.
  - Malo po 12. uri po našem času je predstavnik Nasinega nadzornega središča sporočil,
    da je bila odkrita razpoka na prirobnici notranjega rezervoarja srednje stopnje.
    Na prirobnici se nabira ivje, iz nje puha ledena meglica. Zadeva pa se je hitro
    razrešila. Dobro uro kasneje so sporočili, da gre zgolj za razpoko v termoizolaciji,
    vsem dobro vidni oranžni peni, in ne na rezervoarju. Ivje je nastalo zato, ker
    v razpoko v peni vdira zunanji zrak, vlaga pa kondenzira in zamrzne.
  - 'Video : Posnetek poskusa izstrelitve'
  - 'Video 2 : Posnetek brez Nasinega komentarja'
  - Po 50 letih gre spet zares. Na izstrelišču št. 39B Cape Canaverala čaka raketa,
    kakršne ni bilo desetletja. Nanjo je poveznjena vesoljska ladja, ki bo obletela
    Luno, šla dlje kot katera koli druga vesoljska ladja za prevoz posadke v zgodovini,
    in se vrnila na Zemljo. Kdor je desetletja čakal, da se bo sen nadaljeval, da
    se človeštvo spet zazre proti Luni in Marsu, je učakal svoj čas.
  - Napeto je. Več kot 40 milijard dolarjev, 15 let razvoja, političnih bojev, spletk,
    sanj je uperjenih vanj. Pravzaprav bo na tnalu kar ameriška paradigma o raziskovanju
    vesolja. Ta polet mora uspeti, sicer se lahko mogočna raketa SLS vrne v zgodovino,
    še preden je vanjo zares vstopila, in to skupaj s snom o dogledni vrnitvi človeka
    na Luno.
  - 'je namreč prva v zaporedju vse zahtevnejših odprav človeka zunaj neba Zemlje.
    V okviru programa Artemis se bo človek vrnil na Luno, na njej postavil manjše
    oporišče, pri njem lunarno vesoljsko postajo. In ne le to: pri Luni bo sestavil
    večjo vesoljsko ladjo, ki bo po napovedih Nase v prihodnjem desetletju popeljala
    človeka do Marsa in nazaj. Za to bo morala raketa SLS danes delovati. Če odpove,
    se lahko zamaje celoten sistem politične in civilne podpore, podobno, kot se je
    zgodilo programu Apollo.'
  - In to se lahko zgodi. To bo prva izstrelitev edinstvene, visoko kompleksne naprave.
    Možnost odpovedi je oprijemljiva. Nikoli ne bi bilo dovolj preizkušanj, priprav,
    tuhtanja, da bi nevarnost popolnoma odpravil i. "Ta misija je zelo tvegana [...]
    Pomembno je, da se zavedamo, da gre za testni polet," je pred nekaj dnevi Nasin
    direktor za vesoljske polete zunaj Zemljine orbite Jim Free.
  - Sploh pa "raketna znanost" ni brez razloga sopomenka visoke zahtevnosti. "To so
    kompleksni sistemi, zgrajeni tako, da se tolerance približajo mejam zmogljivosti
    materiala. Popolna izstrelitev ali popolna raketa ne obstaja. Vedno imamo diskrepance,
    težave, zagate," je na svojem blogu veteranski vodja poletov Wayne Hale.
  - Za boljšo predstavo dogodka razložimo. To ni zgolj štetje časa do izstrelitve.
    Je natančno koreografiran postopek, v katerem vse sisteme dodobra preverijo in
    pripravijo na delovanje, rezervoarje napolnijo z gorivom, počasi ohladijo pogonske
    sisteme na delovno temperaturo, raketo in vesoljsko ladjo preklopijo na notranje
    napajanje ter nasploh budno pazijo, da gre vse po načrtu. Redko dejansko gre.
    Pričakujemo lahko vsaj prgišče prekinitev odštevanja, da se sproti odkrite težave
    odpravijo.
  - Zares napeto bo postalo 33 sekund pred izstrelitvijo. Takrat se bo začelo gosto,
    računalniško nadzorovano zaporedje dogodkov. Opazovalcem bo vse skupaj minilo,
    kot bi mignil, a vsako dejanje je zelo pomembno. 15 sekund pred izstrelitvijo
    se bo začelo zalivanje velikih količin vode pod vznožje rakete, da se infrastruktura
    zaščiti pred vročino, pa tudi zmanjša hrup.
  - Na minus 12 sekundah bomo lahko pod motorji uzrli oblak žarečih delcev. To je
    pirotehnika. Žareči delci kovine bodo sproti prižgali odvečen vodik, ki se nabira
    pod raketo, in tako preprečili neželeno eksplozijo, ki lahko poškoduje motorje.
    Prizor bo zelo podoben tistim iz časa Space Shuttlov. SLS je namreč osnovan ravno
    na tehnologiji Vesoljskih čolničkov, zato je postopek izstrelitve podoben.
  - Na minus 10 sekundah bo računalnik začel zapleten postopek prižiga štirih motorjev,
    pravzaprav recikliranih motorjev SSME, ki so že pognali omenjene Space Shuttle
    v vesolje. Najstarejši med njimi je prvič letel že leta 1998. Na minus 6,36 sekunde
    se bodo motorji en za drugim koreografirano prižgali, toda raketa še ne bo poletela.Motorji
    RS-25 se namreč ne zaženejo nemudoma in potrebujejo pet sekund, da se pravilno
    zaženejo in dosežejo 100-odstotno moč. To se bo zgodilo sekundo pred izstrelitvijo.
    Tudi takrat se SLS ne bo dvignil. Masa celotnega sestava rakete, vesoljske ladje
    in goriva bo namreč presegla ton, srednja stopnja s štirimi motorji RS-25 pa zmore
    slabih tisoč ton potiska. Brez pomoči bi vse skupaj nasedlo na Zemlji.
  - Prava predstava se bo začela ob času 0. Takrat se bosta prižgala mogočna stranska
    potisnika () na trdo gorivo in v drobcu sekunde dosegla polno moč. Žene ju trdo
    gorivo in sta dve veliki "petardi", ki ju po prižigu ni mogoče ugasniti. Zagotovila
    bosta kar 75 odstotkov od skoraj 4000 ton (39,1 meganewtona) potiska ob vzletu,
    njuna bogato rumena plamena bosta popolnoma presvetlila štiri vodikove. A v nasprotju
    z Ariane 5, ki smo jo gledali ob lanski Jamesa Webba, dvig ne bo tako hiter. Ariane
    5 je v nekaj sekundah prečila izstrelitveni stolp. Masivni SLS bo pospeševal počasneje,
    potreboval bo celih sedem sekund, da se bo dvignil nadenj s hitrostjo "samo" 127
    kilometrov na uro.
  - Prvi del poleta bo za raketo najnapornejši, še vedno bo nosila večino goriva in
    se prebijala skozi najgostejši del ozračja. Kljub temu bo hitro pospeševala –
    raketi rečejo tudi nadzorovana eksplozija – in pri tem kurila tone goriva vsako
    sekundo. Med 70 in 90 sekundami se bo s hitrostjo 1700 kilometrov na uro prerinila
    skozi območje največjega stresa zaradi aerodinamičnih sil. Stranska potisnika
    bosta samodejno, zaradi notranje postavitve goriva, začasno zmanjšala potisk,
    in ga pozneje spet povečala. Po 2 minutah in 12 sekundah oziroma na višini 48
    kilometrov bosta porabila večino goriva – skupaj ga imata več kot 1200 ton. Postala
    bosta odvečna masa, zato se ju bo treba znebiti.
  - Nekoliko olajšana srednja stopnja bo nadaljevala pot skozi vse pojenjajoče ozračje
    in naposled dosegla točko, ko bo lahko odvrgla tudi Orionove zaščitne panele,
    pa še motor za pobeg v sili. Ta je na konici Oriona in bi se prižgal, če bi šlo
    med izstrelitvijo kaj hudo, hudo narobe, ter urno potegnil vesoljsko ladjo stran
    od katastrofe.
  - 'Video 3 : Animacija izstrelitve'
  - 'Video 4 : Za boljšo vizualizacijo uvoda izstrelitve je na voljo posnetek prižiga
    rakete, pritrjene na betonsko stojalo (od 51.00 naprej)'
  - Ogromna srednja stopnja – po trditvah Nase je največja posamezna raketna stopnja
    v zgodovini – bo gorivo porabila po osmih minutah, ugasnila in padla proti morju.
    Orbita bo takrat oblike 1,806 krat 30 kilometrov, zato se bo srednja stopnja v
    ozračje vrnila samodejno. (Dodaten upočasnitveni prižig srednje stopnje ne bo
    potreben, saj je, površju najbližja točka orbite, globoko v ozračju.)
  - Orion bo nadaljeval pot skupaj z zgornjo stopnjo, pravzaprav nekoliko prilagojeno
    drugo stopnjo rakete. Po 18 minutah bo raztegnil štiri panele sončnih celic. Tudi
    to dejanje je kritično, brez tega ne bo proizvodnje električne energije. (Stare
    vesoljske ladje Apollo so imele vodikove.) Še vedno pa ne bo v primerni tirnici
    – če bi tako nadaljeval, bi se tudi sam vrnil v ozračje. Zato se bo ICPS prižgal
    za 22 sekund in odvrnil nevarnost.
  - 'Nato bo nadzorno središče pred pomembno nalogo: smo pripravljeni? Preverilo bo
    vse sisteme in sprejelo odločitev, kakršno so njega dni sprejemali nadzorniki
    odprav Apollo: čas je odhod proti Luni! Manever, poimenovan TLI (), v tem primeru
    pomeni prižig motorja druge stopnje za točno 17 minut in 59 sekund, začenši z
    1 uro, 38 minutami in 3 sekundami v misiji. S tem se bo hitrost povečala z 28.000
    kilometrov na uro na 36.400 kilometrov na uro. Če bo manever uspešen, se bo vesoljska
    ladja prvič po 50 letih odpravila proti Mesecu. Ker so razdalje ogromne, bo dan
    zaokrožen s prvim popravkom trajektorije 7 ur, 56 minut, 5 sekund v misijo. Orion
    bo prvič prižgal lastni motor, tudi recikliran s programa Space Shuttle: tam je
    bil za pogon v vakuumu.'
  - ICPS bo predtem 10 manjših satelitov (j).
  - Orion bo do Lune prispel šele čez šest dni. Najbolj se ji bo približal pri 97
    kilometrih. Utiril se bo v, katere od Lune najbolj oddaljena točka bo 64.000 kilometrov,
    od Zemlje pa 450.000 kilometrov. To je še dlje od, ki je dosegel "samo" 400 tisoč
    kilometrov, poudarja Nasa in dodaja, da je to najbolj oddaljena pot vesoljske
    ladje za prevoz posadke v zgodovini. (Vprašanje je sicer, kako obravnava odprave,
    ki je v heliocentrični orbiti.) Orion bo več kot dobra dva tedna krožil okoli
    Lune in preizkušal sisteme v pripravah na naslednjo misijo, ki bo s posadko. Za
    vrnitev proti Zemlji bo še enkrat blizu obletel Luno in izkoristil njeno energijo
    za pospešek.
  - V Zemljino ozračje bo vstopil s 40.000 kilometri na uro, se od njega enkrat odbil
    in nato planil proti tlom. Zaviral bo s trenjem, pri čemer se bo toplotni ščit
    ogrel na 2800 stopinj Celzija. Tako se bo upočasnil na 480 kilometrov na uro.
    Nato se bo odprl par stabilizacijskih padal in hitrost pripeljal do 160 kilometrov
    na uro. To je še vedno daleč preveč za varen pristanek, zato bodo delo prevzela
    tri glavna padala. Orion bo pri 32 kilometrih na uro padel v Tihi ocean poleg
    ameriškega mesta San Diego.
  - V Orionu ne bo posadke, zato tudi ne bo sistema za vzdrževanje življenju primernih
    razmer. Bodo pa tri lutke zaznavale sevanje, tresljaje in pospešek (,). V Orionu
    je skupaj več kot tisoč senzorjev.
  - 'Video 5 : Animacija celotne misije'
  - SLS ali Space Launch System (SLS) je dvostopenjska supertežka nosilna raketa.
    Visoka je 98 metrov. Ob izstrelitvi ustvari 39,1 mega oziroma štiri tisoč ton
    potiska, kar je več kot vse ameriške rakete doslej, 15 odstotkov več od starega
    in 20 odstotkov več kot sistem.
  - (core stage) je po navedbah Nase največja posamezna raketna stopnja v zgodovini.
    Visoka je 65 metrov in 8,4 metra široka in s tem precej podobna rezervoaru za
    gorivo Space Shuttlov. Večino prostornine zavzemata rezervoarja za tekoči vodik
    in tekoči kisik. Poganjajo jo štirje motorji RS-25, reciklirani in nadgrajeni
    primerki s prejšnjih izstrelitev Space Shuttlov (te so poganjali trije motorji).
    Posamezen RS-25 ustvari 2,281 meganewtona oziroma 233 ton potiska. Med spajanjem
    vodika in kisika ustvarja vodno paro, ki iz šobe leti s hitrostjo 16.000 kilometrov
    na uro. Srednja stopnja vsebuje tudi avioniko (računalniško opremo za samodejno
    izvedbo poleta).
  - Motorji RS-25 so narejeni za večkratno uporabo. Iz programa Space Shuttle jih
    je ostalo za štiri izstrelitve SLS-ov. Nasa in proizvajalec, Aerojet Rocketdyne,
    sta sklenila pogodbo za proizvodnjo novih, prilagojenih za en polet in posledično
    cenejših, pa tudi zmogljivejših.
  - SLS lahko v tej različici proti Luni pošlje 27 ton. V načrtu sta dve večji nadgradnji
    z zmogljivejšo zgornjo stopnjo in stranskimi potisniki, ki bosta zmogli najprej
    42, nato 46 ton.
  - Na straneh srednje stopnje sta 5-delna stranska potisnika (, Solid Rocket Booster).
    Visoka sta 64 metrov in široka 3,6 metra. Skupaj proizvedeta 32 meganewtonov oziroma
    3260 ton potiska, kar je več kot tri četrtine vsega potiska v prvih dveh minutah
    poleta. Za to na sekundo pokurita šest ton trdega goriva (polibutadien akrilonitril).
    Po navedbah Nase sta največja in najsilnejša potisnika na trdo gorivo v zgodovini.
    Proizvaja jih ameriška družba Orbital ATK, del Northrop Grummana.
  - Z notranjo postavitvijo goriva nadzorujejo potisk na določeni stopnji poleta in
    ga tako med največjim aerodinamičnih stresom zmanjšajo, nato spet povečajo.
  - Tudi segmenti stranskih potisnikov so dediščina Space Shuttlov. Takrat so bili
    opremljeni s padali in po poletu znova uporabljeni. Space Shuttli so imeli 4-segmentne
    SRB-e. Dodaten segment pri SLS-u ne pomeni daljšega gorenja, zagotavlja pa več
    potiska.
  - 5-segmentna različica je bila pripravljena in tudi preizkušena že davno pred SLS-om,
    saj je bila del programa (Konstelacija) pod predsednikom ZDA Georgeem W. Bushem.
    Bila je osnova rakete, ki je poletela samo enkrat.
  - Nasa ima dovolj segmentov za osem misij Artemis, nato bodo prešli na novejše tehnologije,
    pravzaprav stranske potisnike na osnovi nesojene rakete (Northrop Grumman).
  - SRB-i niso zgrajeni v enem kosu, ker jih po ZDA prevažajo po železnici.
  - Vesoljska ladja Orion spominja na stare Apolle, a je večja in modernejša. Prostora
    ima za šest članov posadke, ki lahko v njej letijo do 21 dni (zaradi omejitev
    sistemov za vzdrževanje življenju primernih razmer). Je trenutno edina vesoljska
    ladja, ki lahko pošlje ljudi na potovanja zunaj Zemljine orbite.
  - Sestavljena je iz treh glavnih elementov. Prvi je modul za posadko (crew module).
    Je pet metrov širok in tri metre visok in ima za skoraj polovico več prostornine
    od poveljniškega modula Apolla. Masa z gorivom vred znaša 10,4 tone. Pohvali se
    lahko tudi s straniščem, medtem ko so astronavti Apolla potrebo opravljali v (kar
    je pripeljalo do). Modul za posadko je večkrat uporaben. Prvi testni polet je
    bil leta.
  - Drugi sestavni del je (European Service Module). Glavni izvajalec je, podizvajalci
    so v desetih evropskih državah. Velik je štiri metre, masa znaša 13,5 tone. Zagotavlja
    proizvodnjo 11 kilovatov električne energije s štirimi paneli sončnih celic, vsebuje
    rezervoarje kisika in pogonskih sredstev, 32 manevrirnih potisnikov in glavni
    motor s 26.6 kilonewtona oziroma 2,7 tone potiska. Slednji je letel na 19 misijah
    Space Shuttlov. Motor je izbrala Nasa (oziroma posredno ameriška politika), nanj
    pa letijo kritike zaradi šibkosti. (Apollo je uporabljal več kot trikrat močnejši
    AJ10-137).
  - Evropski prispevek k programu Artemis je nadomestil del sredstev, ki bi jih morala
    Esa prispevati k programu Mednarodne vesoljske postaje (MVP).
  - Evropski podporni modul je nastal iz evropske vesoljske ladje, ki je oskrbovala
    MVP.
  - Tretji sestavni del je, bel stolp na vrhu. Vsebuje motor na trdo gorivo, ki se
    – če gre med izstrelitvijo nekaj zelo narobe – sproži v tisočinkah sekunde. S
    potiskom 1,8 tone povleče vesoljsko ladjo stran od katastrofe, denimo razpadajoče
    rakete.
  - 'Video 6 : Animacija delovanja sistema za pobeg'
  - Program Artemis je izid desetletij političnih preigravanj, boja za denar in iskrenih
    želja po obuditvi Apollovega sna.
  - Ljudje so doslej šestkrat hodili po Mesecu. Vse to se je dogajalo med letoma 1969
    in 1972. Decembra letos bo minilo točno 50 let, odkar je poslednjo človeško stopinjo
    na Luni pustil astronavt, in sicer na odpravi Apollo 17. Ameriška politika je
    program ukinila zaradi stroškov in drugih prioritet, denimo vojne v Vietnamu.
    Apollova generacija se je počutila izdano, po izjemnem naporu in premagovanju
    zahtevnih tehničnih ovir je dobila košarico. Astronavti so dotlej mislili, da
    je Luna le prvi korak, da bodo že v 80. letih osvajali Mars. Sanje so se razblinile.
    Poleg zgoraj omenjenih stroškov je bilo na delu tudi domoljubje, del politike
    in Nase ni bil navdušen nad tem, da so raketo Saturn V osnovali Nemci pod vodstvom.
    Želeli so proizvod domače pameti, obenem pa precej cenejše vesoljsko plovilo,
    ki bo večkrat uporabno in bo letelo po več desetkrat na leto.
  - Tako je nastal program Space Shuttle. Snovati so ga začeli že med Apollom in tako
    razvili številne tehnologije, ki so v uporabi še danes (prav na raketi SLS). Toda
    Space Shuttle ni izpolnil vseh pričakovanj. Ni bil poceni, letel je le nekajkrat
    na leto in bil v središču dveh odmevnih nesreč. Njegovi snovalci so sicer, da
    bi ga morala Nasa razvijati v nove, učinkovitejše različice, da je program finančno
    podhranjen in da sta bili nesreči v temelju posledici človeškega dejavnika. A
    ni zaleglo, po nesreči raketoplana Columbia leta 2003 je padla odločitev, da se
    program ukine. In tu se začenja zgodba SLS-a.
  - Program Space Shuttle je zagotavljal veliko dobro plačanih delovnih mest po ZDA,
    ki bi ob ukinitvi izpuhtela. Ne le to, v zgodovino bi šlo tudi pridobljeno tehnično
    znanje, t. i. know how, in proizvodne kapacitete, vzpostavljene skozi desetletja.
    Točno tako, kot so izpuhtele po ukinitvi Apolla in Saturna V. Nezadovoljni so
    bili tako nekateri ameriški senatorji, ki so doživljali bes lokalne volilne baze,
    kot številni ljubitelji raziskovanja vesolja, ki so se bali novega mrtvila.
  - 'In tako je bil pod predsednikom Georgeem W. Bushem napisan program Constellation.
    Bil je velikopotezen: predvideval je oskrbovanje Mednarodne vesoljske postaje,
    pristanek na asteroidu, vrnitev na Luno in človeka na Marsu. Vse to z enovito
    opremo. Stranski potisnik Space Shuttlov je dobil še en segment in postal raketa.
    Z njo bi izstreljevali nove vesoljske ladje Orion, tako za odprave na MVP kot
    za lunarne in marsovske. (Orion je tako v razvoju že več kot 15 let.) Glavni rezervoar
    Space Shuttlov bi predelali in povečali v prvo stopnjo ogromne rakete, uporabili
    pa bi ali pet motorjev RS-25 ali pa šest motorjev (oboje proizvaja Aerojet Rocketdyne).
    Ares V bi zmogel kar 188 ton v nizkozemeljsko orbito in z velikim naskokom postal
    najzmogljivejša raketa vseh časov. In vse to pretežno z delovnimi mesti programa
    Space Shuttle.'
  - 'Program Constellation je imel isto hibo kot Apollo, a še za razred velikosti
    večjo. Ceno. Leta 2010, po nastopu novega predsednika ZDA Barracka Obame, je bil
    zato ukinjen. Ljubitelji vesolja in senatorji so ponovno zagnali vik in krik,
    pričakujoč novo mrtvilo. In tako je nastala raketa SLS. Zelo poenostavljeno: iz
    sestava Space Shuttle odstrani raketoplan, njegove motorje vgradi v podnožje rezervoarja
    za gorivo, zgolj povečaj stranske potisnike. Črtaj raketo Ares I in vesoljsko
    ladjo Orion posadi neposredno na SLS. Volk sit in koza cela.'
  - Tudi ta načrt ni idealen. Zakaj? Ker so se razmere v vesoljski industriji po letu
    2011, ko je bil osnovan, precej spremenile. Številni so začeli razmišljati o tehnologijah
    novega tisočletja. Mislili so na večkrat uporabne rakete in rezervoarje goriva
    v orbiti, ne na dediščino Apolla in Space Shuttlov. V Nasi in v kongresu so se
    bili politični boji. Zmagala je preizkušena preteklost.
  - 'Prvi Nasin vodja poletov, legendarni Chris Kraft, je že tedaj zmajal z glavo
    in izgovoril preroške besede: SLS bo požrl Naso pri živem telesu. Stroški bodo
    visoki, frekvenca letenja enkrat na nekaj let, doseženega bo malo. To se je tudi
    zgodilo. SLS, ki bi se moral v nebo prvič pognati leta 2016, gre na prvi preizkus
    šele zdaj, naslednji polet pa bo šele leta 2024. Do lani je bilo za razvoj in
    izdelavo porabljenih 21 milijard dolarjev, in še dodatnih 21 milijard za Orion.'
  - 'Podporniki pa po drugi strani opominjajo, da je bilo za SLS porabljenega precej
    manj denarja kot za primerljivi Saturn V in da gre za enkraten projekt, ki mu
    v zadnjih desetletjih ni para (... oziroma mu ni bilo para do pred nekaj let).
    Takšni projekti pač ne morejo biti poceni. Ponujajo še en razmislek: potrebna
    je podpora politike. Če ne bi ohranili delovnih mest in zadovoljili ključnih senatorjev,
    programa Artemis sploh ne bi bilo. Tako pa imajo ZDA – in svet – po 50 letih spet
    opremo, denar in nabrano "gibalno količino", da človeka pošljejo iz orbite Zemlje.'
  - Krhko ravnotežje med kritiki in podporniki se utegne porušiti, če bo današnja
    misija neuspešna. Če raketa eksplodira. Če Orionov pogon zataji. Marsikaj lahko
    gre po zlu. Tudi zato bo 14. ura po našem času napeta.
  - Ravnotežje se utegne porušiti tudi zaradi tretjega dejavnika. Program Artemis
    vsebuje element, ki ga lahko preraste in izrine, kot kukavičji mladič v gnezdu.
    SpaceX-ovo vesoljsko ladjo Starship. Nasa je, v veliko presenečenje, prav Starship
    izbrala za svoj lunarni pristajalnik.
  - Starship je načrtovani izstrelitveni sistem, ki bo po napovedih podjetja še silnejši
    od SLS-a, pa tudi od stare sovjetske rakete N1. Elon Musk zatrjuje, da bo posamezna
    izstrelitev stala manj kot 10 milijonov dolarjev, v kombinaciji z orbitalnim dotakanjem
    goriva pa bi Starship lahko globoko v vesolje poslal ali več deset ljudi ali pa
    več kot 100 ton tovora. Tega niti Ares V ne bi zmogel. Napovedi so skoraj neverjetne,
    a Nasa stavi nanje. Vrnitev človeka na Luno na misiji Artemis III leta 2025 je
    zdaj odvisna prav od Starshipa. Ko (če) bo mogočni Starship iz drobnega Oriona
    v Lunini orbiti prejel astronavta in ju spustil do tal Lune, bo prizor bodel v
    oči. Zakaj plačati nekaj milijard dolarjev za SLS in Orion, če lahko čisto vse
    za nekaj redov velikosti ceneje opravi Starship? Nekdanji administrator Nase Charles
    Bolden, nekdanji podpornik SLS-a, dandanes meni, da se bo zgodilo prav to.
  - Scenarij pa temelji na predpostavki, da bo Starship izpolnil obljube – in da bo
    varen. Kaj pa, če ne bo?
  - Nasprotniki SLS-a ponujajo vprašanje, kaj vse bi lahko Nasa naredila, če ne bi
    vlagala denarja v SLS in Orion? Ekonomisti temu rečejo. A brez SLS-a in Oriona
    danes ne bi brali tega članka in nestrpno pričakovali plamenov mogočne rakete,
    prizorov, kakršne so nazadnje uzrli pred 50 leti. In prgišče še živih odprav Apollo,
    med drugim Buzz Aldrin, Dave Scott, Charlie Duke, Harrison Schmitt, pa tudi Gene
    Kranz, ne bi moglo predati štafete. Uzreti, kako se ogenj njihovih sanj znova
    razplamteva.
  title: Nasina lunarna raketa nasedla na Zemlji
  keywords:
  - Vesolje
  - SLS
  - Artemis 1
  - Artemis I
  - Orion
  - Artemis
  - Luna
  - Mesec
  id: '638558'
  n_comments: 215
  gpt_keywords:
  - Artemis I
  - Nasa
  - raketa SLS
  - vesoljska ladja Orion
  - izstrelitev
  - motor RS-25
  - tekoči kisik
  - tekoči vodik
  - inženirji
  - problemi
  - odštevanje
  - popravila
  - izstrelitveno okno
  - kompleksne naprave
  - mokra vaja
  - puščanje vodika
  - hlajenje motorjev
  - odločitve
  - kontroverzno
  - vodja izstrelitve
- _id: 67d6cb8e0b4ec5dfd1b92a50
  url: https://www.rtvslo.si/zabava-in-slog/znani/vecer-poln-plesa-in-smeha-ali-kako-je-eva-longoria-proslavila-abrahama/739611
  topics: zabava-in-slog
  authors:
  - D. S. M.
  date: '2025-03-16T12:16:33'
  figures: []
  id: '739611'
  keywords:
  - Eva Longoria
  - rojstni dan
  - praznovanje
  lead: Hollywoodska zvezdnica Eva Longoria praznuje 50. rojstni dan. Čeprav zdaj
    živi med Mehiko in Španijo, je s svojimi slavnimi prijatelji proslavila jubilej
    tudi v ZDA.
  mention: []
  paragraphs:
  - Zvezdnica serije Razočarane gospodinje (za vlogo Gabrielle Solis je bila leta
    2006 nominirana za zlati globus za glavno žensko vlogo) je blestela na zabavi
    v eni izmed restavracij v Miamiju, je za Page Six povedal očividec.
  - Za ta poseben dogodek je izbrala obleko modne hiše Ermanno Scervino, ki je bila
    posuta z bleščicami. S temi je bila okrašena tudi trinadstropna rojstnodnevna
    torta.
  - Ob Evi je bil njen mož Jose Baston, predsednik mehiške televizijske hiše Televisa,
    ki jo je ljubeče podpiral, je dodal vir.
  - Med gosti so bili tudi najbližji prijatelji, med njimi igralka Gabrielle Union,
    košarkar Dwyane Wade, pevka in igralka Becky G, tenisač Grigor Dimitrov ...
  - Večer je bil poln smeha, plesa in naklonjenosti med prijatelji, je dodal ameriški
    People. Becky G je ob spremljavi mariačev zapela serenado z naslovom Como La Flor.
  - 'Longoria je po uradnem delu praznovanje nato nadaljevala v nočnem klubu skupaj
    s prijateljicami. "Eva se je zabavala do jutranjih ur," je povedal vir in dodal,
    da se je preizkusila tudi kot didžejka: "Navdušila je množico."'
  - 'Vse utrinke je igralka delila tudi na svojem Instagramu, kjer je objavila tudi
    kolaž fotografij, ki so nastale ob abrahamu. Pripisala je: "To so petdeseta."'
  title: Večer, poln plesa in smeha, ali kako je Eva Longoria proslavila abrahama
  n_comments: 4
- _id: 66b9f97d77f7818a65c5adcc
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/skoraj-tretjina-vseh-zelezniskih-nesrec-so-nesrece-na-zelezniskih-prehodih/717752
  topics: slovenija
  authors:
  - G. C.
  date: '2024-08-12T07:37:45'
  figures:
  - caption: Hoja po železniški progi ni zgolj smrtno nevarna, ampak je tudi nelegalna.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/04/03/65976787.jpg
    source: BoBo
  id: '717752'
  keywords:
  - Nepravilno prečkanje
  - Preventivni nadzor
  - Železniški prehodi
  lead: Za povečanje varnosti na železniških prehodih Slovenske železnice izvajajo
    preventivni nadzor nad prečkanjem železniške proge. Po zakonu o varnosti v železniškem
    prometu je predvidena globa za prepovedano prečkanje proge 400 evrov.
  mention:
  - Matjaža Kranjca
  paragraphs:
  - Namen preventivnega nadzora, ki bo potekal do 21. avgusta in v katerem sodelujejo
    z republiškim inšpektoratom za železniški promet in policijo, je ozaveščanje javnosti
    o nevarnostih nepravilnega prečkanja železniške proge, zmanjšanje števila nesreč
    in povečanje varnosti. Po ocenah Mednarodne železniške zveze je na svetu več kot
    pol milijona železniških prehodov, od tega jih je nekaj več kot 20 odstotkov v
    EU-ju.
  - Skoraj tretjina vseh železniških nesreč v Evropi in drugod po svetu so nesreče
    in smrti kot posledica na železniških prehodih. Če k temu dodamo še nedovoljeno
    zadrževanje na železniških tirih in njihovo nepravilno prečkanje, se število povzpne
    na več kot 90 odstotkov vseh železniških nesreč, so navedli pri Slovenskih železnicah.
  - Na leto umre od 18 do 22 ljudi
  - Po besedah direktorja družbe SŽ-Infrastruktura Matjaža Kranjca na slovenskih tirih
    letno v povprečju umre od 18 do 22 neudeležencev v železniškem prometu, bodisi
    zaradi samomorov, nepravilnega prečkanja proge ali nepravilnega gibanja ob progah.
    Pri tem na nivojskih prehodih zaradi nepravilnega prečkanja proge letno v povprečju
    umrejo dva do trije ljudje, pogosto so to mladi, je dejal Kranjc.
  - Nepravilno prečkanje proge je smrtno nevarno, zato je nujno, da se vsi udeleženci
    v prometu zavedajo tveganja in dosledno upoštevajo prometne predpise. Hoja po
    železniški progi pa ni zgolj smrtno nevarna, ampak je tudi nelegalna. Po zakonu
    o varnosti v železniškem prometu je predvidena globa za prepovedano prečkanje
    proge, ki jo izreka republiški inšpektorat, 400 evrov.
  - Med nadzorom bodo predstavniki Slovenskih železnic, republiškega inšpektorata
    za železniški promet in policije izvajali poostrene kontrole na najbolj kritičnih
    železniških prehodih in mestih, kjer se dogajajo prekrški. Poleg nadzora bodo
    potekale tudi informativne aktivnosti, ko bodo mimoidoče opozarjali na pravilno
    obnašanje v bližini železniških prog.
  - Pri Slovenskih železnicah vse udeležence v prometu pozivajo, da železniško progo
    prečkajo na označenih mestih, se pred prečkanjem proge prepričajo, da ni prihajajočih
    vlakov, na železniških prehodih dosledno upoštevajo signalizacijo in varnostne
    naprave, ne hodijo po železniških tirih in med prečkanjem ne uporabljajo slušalk
    ali mobilnih telefonov. Po njihovih navedbah je veliko nesreč mogoče preprečiti,
    zato je treba spoštovati prometno signalizacijo in varno prečkati železniško progo,
    kjer in ko je to dovoljeno.
  - Vsaka žrtev na železnici je po Kranjčevih besedah preveč, obenem pa ob takšnih
    nesrečah nastanejo tudi velike ovire v železniškem prometu, ki jih najbolj občutijo
    potniki. Preventivne akcije, kot je trenutna, naj bi pripomogle, da bi bilo žrtev
    čim manj.
  title: Skoraj tretjina vseh železniških nesreč so nesreče na železniških prehodih
  n_comments: 13
- _id: 66a58a3925eab5698f88e4f0
  url: https://www.rtvslo.si/sport/rekreacija/popiti-moramo-150-odstotkov-tistega-kar-smo-izgubili-zaradi-telesne-dejavnosti/716231
  topics: sport
  authors:
  - T. O.
  date: '2024-07-27T13:25:45'
  figures:
  - caption: V vročem vremenu pojdimo na trening zjutraj ali zvečer, ko je vsaj približno
      sveže.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/04/08/65577058.jpg
    source: Reuters
  id: '716231'
  keywords:
  - rekreacija
  - vročina
  - nasveti
  - Petra Zupet
  lead: Vročina, ki vlada tudi to poletje, ne sme ustaviti ukvarjanja z rekreacijo,
    dobro pa je vedeti, da telo, kot pravi Petra Zupet z instituta za medicino in
    šport, potrebuje 14 dni za prilagoditev neobičajnim temperaturam.
  mention: []
  paragraphs:
  - Športnikom svetuje, naj svojo aktivnost stopnjujejo postopoma, prilagoditev namreč
    dosežemo z nizko intenzivnimi, a dolgo trajajočimi napori.
  - Petra Zupet poudarja, da je treba v primeru nepričakovanega počutja prenehati
    z dejavnostjo in se "ohladiti s s pitjem hladnih tekočin, odhodom v senco, če
    imamo pri roki led, pa ga polagamo pod vrat, pod pazduho in na dimlje.
  - Pregreto telo je treba ohladiti v 30 minutah, če nočemo, da pride do nevroloških
    posledic in tveganja za življenje.
  - Prvo uro rekreacije je dovolj voda, pozneje moramo nadomeščati tudi izgubljeno
    sol.
  - '" Če že ne moremo piti izotoničnih napitkov, moramo pojesti kakšno slano juho
    ali sol dodajati v hranila. "'
  - 'Priporoča tudi tehtanje čez dan: " Morda smo veseli, ker imamo dva kilograma
    manj, a teh dveh kilogramov nismo izgubili, tudi če smo se dve uri ukvarjali s
    športom. Imamo jih manj le na račun izgubljene tekočine. Dodatno moramo zato spiti
    tri litre tekočine. Vedno popijemo 150 odstotkov tistega, kar smo izgubili zaradi
    telesne dejavnosti. "'
  title: Popiti moramo 150 odstotkov tistega, kar smo izgubili zaradi telesne dejavnosti
  n_comments: 0
- _id: 6506a003c0a4e29170c89048
  url: https://www.rtvslo.si/sport/nogomet/prva-liga/jelenic-po-skoraj-13-letih-znova-pri-kopru/681200
  topics: sport
  authors:
  - M. R.
  date: '2023-09-12T22:28:16'
  figures:
  - caption: Enej Jelenič je zbral tudi en nastop za slovensko člansko reprezentanco.
      Marca 2016 je na Bonifiki igral na prijateljski tekmi proti Makedoniji.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/09/13/66115415.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  lead: Enej Jelenič je nova okrepitev prvoligaša Kopra, je klub sporočil na družbenih
    omrežjih. 30-letni krilni nogometaš je podpisal dveletno pogodbo.
  mention: []
  paragraphs:
  - Jelenič je prav pri Kopru začel poklicno kariero, nato pa se je na začetku leta
    2011 še kot najstnik preselil k Genoi. V Italiji je zastopal tudi barve Padove
    (2011-2014), Livorna (2014-2017) in Carpija (2017-2020), po vrnitvi k Padovi pred
    tremi leti in igranju v tretji italijanski ligi pa mu je 1. julija letos potekla
    pogodba.
  - Nov izziv je našel v domovini. Za Koper je na prvoligaških zelenicah v sezoni
    2010/11 zbral 12 nastopov, po dva je zbral še v pokalu in v kvalifikacijah za
    Ligo prvakov.
  - Največ tekem je odigral v italijanski drugi ligi, kar 160. V njej je dosegel 12
    zadetkov in prispeval 15 podaj. Dvakrat je v dresu Genoe nastopil tudi v Serie
    A v sezoni 2010/11.
  title: Jelenič po skoraj 13 letih znova pri Kopru
  keywords:
  - Enej Jelenič
  - FC Koper
  - Prva liga Telemach
  gpt_keywords:
  - Enej Jelenič
  - Koper
  - nogometaš
  - krilni
  - Genoa
  - Padova
  - Livorno
  - Carpi
  - Italija
  - podpis
  - pogodba
  - prva liga
  - zelenica
  - Serie A
  - druga liga
  - Ligo prvakov
  - nastopi
  - zadetki
  - podaje
  - kariera
  id: '681200'
  n_comments: 0
- _id: 660685929bf5764acd04d930
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/protest-kmetov-bo-19-marca-v-ljubljani-ministrstvo-tezav-se-ne-da-resiti-takoj/701256
  topics: slovenija
  authors:
  - T. L. Š.
  date: '2024-03-12T09:43:38'
  figures:
  - caption: Anton Medved.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/03/12/66165602.jpg
    source: BoBo/Borut Živulović
  keywords:
  - Obdavčitev
  - OMD plačila
  - Protest kmetov
  lead: Protest kmetov bo potekal s traktorji in panoji pred ministrstvi in tudi pred
    Trgom republike. Pozivamo na mirne, kulturne proteste, saj menimo, da smo kmetje
    kulturni in ne pričakujemo nekih izgredov, je pojasnil predsednik sindikata kmetov
    Anton Medved.
  mention:
  - Anton Medved
  - Janez Beja
  - Roman Žveglič
  - Anja Kastelic
  - Borut Florjančič
  paragraphs:
  - '" Kmetijske organizacije smo se odločile, da kljub prizadevanjem ministrstva
    za kmetijstvo, ministrstva za naravne vire in drugih nismo zadovoljne z intenzivnimi
    pogajanji, ki niso rodila sadov, zato napovedujemo za 19. marca protest po celi
    Ljubljani s traktorji," je dejal predsednik sindikata kmetov Anton Medved, ki
    pričakuje okoli 2000 traktorjev na protestu, ki naj bi potekal od 10. do 14. ure.'
  - '" Opravičujemo se meščanom Ljubljane za neljube dogodke, vendar opozarjamo, da
    se borimo za svoje pravice, kajti kmetje smo tisti, ki zahtevamo od vlade in drugih
    določen pristop, da bomo lahko kmetje še naprej obdelovali slovensko podeželje,"
    je dodal.'
  - Janez Beja, predstavnik hribovskih kmetij, je povedal, da jih 45 tisoč zahteva
    umik obdavčitve izplačil za območja z omejenimi dejavniki za kmetijsko dejavnost
    (OMD-plačila).
  - '" Vsa leta to ni bilo obdavčeno, sedanja vlada pa je to obdavčila. Veliko kmetij
    je, kjer obdelujejo hribovita, strma območja. Tukaj ni prihodkov, in to je treba
    umakniti, če želimo ohraniti te površine, predvsem pa, če želimo mlade ohraniti
    na teh površinah," je poudaril in pojasnil, da zahtevajo zmanjšanje pristojbin
    za gozdne ceste.'
  - Med zahtevami, ki so jih predstavili predstavnik kmetijskih organizacij, je tudi
    gradnja suhih vodnih zadrževalnikov na kmetijskih površinah.
  - '" Kmetje ne nasprotujemo protipoplavnim ukrepom, vendar menimo, da se je treba
    s tresočo roko vključevati pri načrtovanju suhih vodnih zadrževalnikov, s katerimi
    bi izgubili ogromno najboljše kmetijske zemlje," je povedal predsednik Kmetijsko-gozdarske
    zbornice Slovenije (KGZS) Roman Žveglič. " Ključna zahteva je, da se naredi celovita
    presoja vplivov na okolje, da se preveri vsaka kmetija, kaj bi takšno načrtovanje
    za to kmetijo pomenilo in da se naredita ekonomski izračun in sanacijski načrt
    za vsako posamezno kmetijo," je dejal.'
  - 'Kmetje med drugim zahtevajo še zmanjšanje števila velikih zveri na območju Slovenije
    na okoljsko vzdržno. " Ob vstopu v Evropsko unijo smo imeli 800 medvedov, dva
    tropa volkov, zdaj pa se je to bistveno povečalo, in zahtevamo, da se to zmanjša,"
    je dejal Medved in poudaril, da je pred pašno sezono slovenskim kmetom treba povedati,
    ali še lahko v visokogorju pasejo: " Če se število zveri ne bo zmanjšalo, enostavno
    ne bodo mogli kmetje dati živine na pašo."'
  - '" Od vlade je odvisno, ali bodo imeli Ljubljančani težave s traktorji in s protestom
    v torek. Pričakujemo, da bomo do petka dosegli določen napredek pri teh zahtevah.
    Če bo izpolnjeno vseh sedem ključnih zahtev, potem bo protest odpovedan. Če bo
    ostala samo kakšna zahteva nedorečena ali pa da bomo potrebovali čas za dogovor,
    potem ga bomo zamrznili," je pojasnil predsednik KGZS-ja Žveglič.'
  - Predsednica Zveze podeželske mladine Anja Kastelic pa je opozorila, da je nedopustno,
    da sredi marca določene kmetije še vedno niso prejele izplačil, vezanih na zbirno
    vlogo, ki jim predstavljajo zagonska sredstva za začetek proizvodne sezone. "
    Mi zahtevamo takojšnja izplačila in pa zavezo, da bodo izplačila v prihodnjem
    letu redna in da bodo roki jasni," je dejala.
  - Predsednik Zadružne zveze Slovenije Borut Florjančič pa se je dotaknil kmetijskih
    okoljskih podnebnih ukrepov, ki po njegovih besedah ne smejo biti sami sebi namen.
    Ob tem je pozval k zagotovitvi dovolj sredstev za izvajanje ukrepov.
  - Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano razume stisko kmetovalcev, ki
    je posledica negotovosti pri opravljanju kmetijske dejavnosti ter razmer na trgu
    s kmetijskimi proizvodi.
  - Kot so dodali, so z vsemi deležniki tvorno vključeni v procese in dosledno iščejo
    najboljše rešitve za vse. "Ministrstvo tako skupaj z drugimi resorji, pristojnimi
    za posamezne zahteve, aktivno preučuje izražene zahteve in išče pravno podprte,
    finančno vzdržne in tudi za kmetovalce sprejemljive rešitve," so ponovili.
  - V prvem sklopu je ministrstvo prejelo 15 zahtev od kmetov, nato jih je prišlo
    še enkrat toliko. "Za veliko njih smo že poiskali rešitve, k prav vsem pa smo
    dejavno pristopili," so dodali.
  - Zahteve kmetov jemljejo resno, glede iskanja odgovorov na zahteve pa največ težav
    pričakujejo pri tistih pričakovanjih, ki so vezana na ureditev v pravu EU-ja.
  - Ob napovedi protestov so dodali, da sta svoboda izražanja in pravica do zbiranja
    ter združevanja ustavni kategoriji.
  - So pa na ministrstvu poudarili, da so se izražene težave nakopičile v daljšem
    obdobju in se jih ne more rešiti niti vseh naenkrat niti takoj, temveč v procesu
    medsebojnega sodelovanja oz. pogovora. "Vemo, da je Slovenija majhna dežela z
    omejenimi kmetijskimi površinami in resursi, ki jih moramo prav zato skupaj negovati
    in jih vzdrževati," so dodali.
  - Po njihovem prepričanju je rešitve tako mogoče najti samo za mizo in v skupnem
    dogovarjanju z vsemi vpletenimi. " Zato bo še naprej prioriteta iskanje konstruktivnih
    rešitev, ki bodo v dobro vseh," so sklenili.
  title: 'Protest kmetov bo 19. marca v Ljubljani. Ministrstvo: Težav se ne da rešiti
    takoj.'
  id: '701256'
  n_comments: 215
  gpt_keywords:
  - protest
  - kmetje
  - sindikat
  - ministrstvo
  - traktorji
  - protestniki
  - Ljubljana
  - pravice
  - vlada
  - predstavniki
  - zahtev
  - obdavčitev
  - kmetijska dejavnost
  - OMD-plačila
  - gozdne ceste
  - suhi vodni zadrževalniki
  - kmetijske površine
  - okolje
  - presoja vplivov
  - Slovenija.
- _id: 648eb8a376cbb05bc059a10f
  url: https://www.rtvslo.si/sport/kosarka/ilievski-novi-sportni-direktor-cedevite-olimpije/671567
  topics: sport
  authors:
  - T. O.
  date: '2023-06-12T18:18:16'
  figures:
  - caption: Vlado Ilievski je v dresu Olimpije igral v treh različnih obdobjih, in
      sicer med letoma 2001 in 2003, med letoma 2008 in 2009 ter med letoma 2009 in
      2011, zdaj pa se v vlogi športnega direktorja vrača v ljubljanski klub, ki je
      v soboto osvojil jubilejni 20. naslov slovenskega državnega prvaka.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/06/12/66090962.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  lead: Vlado Ilievski je, kot je bilo pričakovano, postal novi športni direktor košarkarskega
    kluba Cedevita Olimpija. Zamenjal je Sanija Bečirovića, ki je to funkcijo opravljal
    od leta 2019.
  mention: []
  paragraphs:
  - Ilievski je navijačem Olimpije dobro znan, saj je v treh epizodah igral za zeleno-bele,
    nazadnje leta 2011. Nosil je tudi drese Partizana, Barcelone, Lottomatice, Tau
    Ceramice, Efesa, Nymburka in zagrebške Cedevite. Kariero je končal leta 2017.
  - V košarkarski karieri je Ilievski med drugim osvojil naslov prvaka Lige Aba (2002),
    naslov slovenskega (2002), španskega (2004), italijanskega (2008) in češkega (2014)
    državnega prvaka. Vrsto let je bil tudi član makedonske reprezentance, s katero
    je nastopil na treh evropskih prvenstvih v košarki, leta 2011 pa je tekmovanje
    sklenil na četrtem mestu.
  - V zadnjih letih je bil predsednik Košarkarskega kluba Ilirija.
  - '" Zadovoljen in srečen sem, da se, tokrat v malce drugačni vlogi, vračam v klub,
    ki mi je dal ogromno in ki je bil odskočna deska za mojo kariero. Vso energijo
    in ambicije bom skupaj z vsemi sodelavci v klubu vložil v to, da spišemo uspešno
    zgodbo in da smo skupaj s člani strokovnega štaba in igralci velika družina, ki
    se dobro razume, v kateri vlada pozitivna energija, ki se ne čuti le znotraj kolektiva,
    temveč vidi tudi na zunaj," je ob naznanitvi prihoda na mesto športnega direktorja
    povedal Ilievski.'
  - Kot je dodal, je zanj velika čast, da je postal športni direktor najtrofejnejšega
    košarkarskega kluba v Sloveniji. " Želim si, da bi slovenski športni navdušenci
    in navijači prepoznali naše delo in se nam v čim večjem številu pridružili na
    naših domačih tekmah."
  title: Ilievski novi športni direktor Cedevite Olimpije
  keywords:
  - košarka
  - Cedevita Olimpija
  - Vlado Ilievski
  - športni direktor
  gpt_keywords:
  - Vlado Ilievski
  - športni direktor
  - košarkarski klub
  - Cedevita Olimpija
  - Sanij Bečirović
  - kariera
  - Partizan
  - Barcelona
  - Lotomatika
  - Tau Ceramica
  - Efes
  - Nymburk
  - Cedevita
  - Lige Aba
  - makedonska reprezentanca
  - evropsko prvenstvo v košarki
  - predsednik
  - Ilirija
  - pozitivna energija
  - slovenski športni navdušenci
  id: '671567'
  n_comments: 40
- _id: 67a361060a400c82e9bef68c
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/zadnji-dan-za-pisno-oddajo-vloge-za-vzdrzevane-druzinske-clane/735595
  topics: slovenija
  authors:
  - G. K.
  date: '2025-02-05T07:44:13'
  figures:
  - caption: Zadnji dan za pisno oddajo vloge za vzdrževane družinske člane.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/02/05/65653542.jpg
    source: Twitter/Furs
  id: '735595'
  keywords:
  - 20. februar
  - EDavki
  - Olajšava za dohodnino
  - Elektronska pošta
  - Vzdrževani družinski člani
  lead: Zavezanci za dohodnino, ki med letom niso uveljavljali posebne olajšave za
    vzdrževane družinske člane oz. so jo uveljavljali, a želijo podatke spremeniti,
    imajo le še danes čas za oddajo vloge na papirnatem obrazcu.
  mention: []
  paragraphs:
  - Vzdrževani družinski člani so vsi otroci do 18. leta starosti, lahko pa tudi starejši
    otroci, zakonski partnerji in starši zavezanca, če izpolnjujejo posebne pogoje.
    Najenostavneje je, da jih zavezanci za dohodnino uveljavljajo že med letom pri
    izračunu akontacije dohodnine na mesečni ravni.
  - Zavezanec, ki med letom olajšave ni uveljavljal, pa mora v skladu z zakonom vsako
    leto najpozneje do 5. februarja vložiti vlogo za uveljavljanje posebne olajšave
    za vzdrževane družinske člane pri informativnem izračunu dohodnine. To velja tudi
    za tiste, ki so olajšavo uveljavljali, a jo želijo spremeniti.
  - Zavezanec lahko vlogo odda osebno ali po pošti na pristojni finančni urad, še
    enostavneje in hitreje pa lahko to stori po elektronski poti. V mobilni aplikaciji
    eDavki in na spletnem portalu eDavki je pri tem na voljo predizpolnjena vloga.
  - Tako za vloge prek mobilne aplikacije kot spletnega portala velja, da imajo zavezanci
    nekaj več časa kot pa za oddajo vloge na papirnatih obrazcih. Na Fursu jih bodo
    namreč sprejemali vse do 20. februarja, saj bo elektronski portal v času vnosa
    podatkov iz papirnatih vlog ostal odprt.
  title: Zadnji dan za pisno oddajo vloge za vzdrževane družinske člane
  n_comments: 8
- _id: 672abfca1c43c1699c034a83
  url: https://www.rtvslo.si/gospodarstvo/za-leto-2026-vec-denarja-za-stipendije-za-pedagoske-poklice/726485
  topics: gospodarstvo
  authors:
  - T. L. Š.
  date: '2024-11-05T18:46:25'
  figures:
  - caption: Proračunska poraba bo tako za 1,2 milijarde evrov višja od prihodkov.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/01/04/66146927.jpg
    source: Pixabay
  id: '726485'
  keywords:
  - Državni zbor
  - Ministrstvo za finance
  - Pedagoški poklici
  - Štipendije
  - Proračun 2026
  - skit scena
  lead: Vlada je na dopisni seji sprejela dopolnjen predlog državnega proračuna za
    leto 2026, in sicer je zagotovila dodatnih 750.000 evrov za štipendije za pedagoške
    poklice.
  mention: []
  paragraphs:
  - Predlog državnega proračuna za leto 2026 je vlada skupaj s predlogom sprememb
    proračuna za leto 2025 poslala v obravnavo v DZ konec septembra. V njem je predvidela
    15,9 milijarde evrov prihodkov ter 17,1 milijarde evrov odhodkov. Proračunska
    poraba bo tako za 1,2 milijarde evrov višja od prihodkov, kar predstavlja 1,6
    odstotka bruto domačega proizvoda.
  - V preteklih tednih so se s temi načrti seznanila delovna telesa DZ-ja, nato pa
    se je gradivo vrnilo v obravnavo vladi, da bi se opredelila do vloženih dopolnil
    ter na podlagi teh opredelitev in zadnjih analiz gospodarskih gibanj in realizacije
    državnega proračuna za tekoče leto pripravila dopolnjen predlog državnega proračuna.
  - To je storila na današnji dopisni seji. Kot so po seji sporočili z ministrstva
    za finance, bo ministrstvo za vzgojo in izobraževanje v svojem finančnem načrtu
    zagotovilo dodatne pravice porabe za štipendije za pedagoške poklice, hkrati pa
    bo za 750.000 evrov znižalo sredstva za podporne dejavnosti na področju izobraževanja
    in športa.
  - S tem se bo omogočilo povečanje števila razpisanih štipendij s 100 na 300, mlade
    pa motiviralo za odločitev za učiteljski poklic.
  - Ob tem je vlada zavrnila vsa vložena dopolnila, so dodali na ministrstvu.
  - DZ naj bi proračun za leto 2026 kot tudi spremembe proračuna za leto 2025 sprejel
    na redni novembrski seji.
  title: Za leto 2026 več denarja za štipendije za pedagoške poklice
  n_comments: 0
- _id: 6606d046117a5c5285edb337
  url: https://www.rtvslo.si/sport/hokej/liga-nhl/kralji-po-loteriji-doma-izgubili-se-z-zadnjimi-morskimi-psi/695796
  topics: sport
  authors:
  - To. G.
  date: '2024-01-23T08:04:57'
  figures:
  - caption: Anže Kopitar že pet tekem ostaja pri 39 točkah (za 14 golov in 25 podaj),
      njegovi Kralji pa so na polovici sezone pristali na "wild card" mestih Zahodne
      konference.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/01/23/66151976.jpg
    source: Reuters
  - caption: San Jose se z 28 točkami s Chicagom in Anaheimom bori za pobeg z zadnjega
      mesta 32-članske Lige NHL. Tokrat je finski vratar Kaapo Kahkonen poskrbel za
      sladko zmago na kalifornijskem obračunu v Los Angelesu.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/01/23/66151975.jpg
    source: Reuters
  keywords:
  - hokej
  - NHL
  - Los Angeles Kings
  - Anže Kopitar
  lead: Los Angeles je na kalifornijskem obračunu proti San Joseju prevladoval na
    ledu (streli v okvir 47:27), a so vso tekmo lovili zaostanek, na koncu pa so Sharksi
    po kazenskih strelih ugnali Kingse. Enajsti poraz na zadnjih 13 tekmah za Kopitarjeve
    Kralje.
  mention:
  - To. G.
  - Kaapo Kahkonen
  - Todd McLellan
  - Anže Kopitar
  - SAN JOSE
  - NEW JERSEY
  - Wild card
  - Wild card
  paragraphs:
  - V uvodni tretjini je bilo razmerje strelov kar 18:6, a je ostalo 0:0. Sredi druge
    tretjine so gostje povedli z 2:0 po zadetkih Fabiana Zetterlunda in Williama Eklunda.
    Trevor Moore je znižal, ob začetku zadnje tretjine pa je izenačil Quinton Byfield.
    San Jose je še enkrat povedel prek Justina Baileyja, tekmo je dve minuti pred
    koncem v podaljške popeljal Drew Doughty.
  - V podaljšku ni bilo odločitve, v izvajanju kazenskih strelov pa sta bila za Morske
    pse natančna Logan Couture in Zetterlund. Dva strela je ubranil gostujoči vratar
    Kaapo Kahkonen, ki je blestel tudi med dvobojem s 43 obrambami. Za gostitelje
    je David Rittich zbral 24 obramb.
  - Kriza Kraljev se z domačim porazom proti zadnji ekipi Lige NHL samo še nadaljuje
    in poglablja. Pred božičem so bili v lovu na vrh Pacifika, nekaj časa so bili
    po odstotku točk virtualno celo v vodstvu, a zdaj so izpadli iz prvih treh mest
    skupine, kar prinaša avtomatsko mesto v končnici.
  - '"Začelo se je zelo ohlapno, tekma se je odvijala v obe smeri, nato pa smo približno
    v deseti minuti prevzeli pobudo, začeli utrjevati igro. Nato je sledilo nekaj
    napak in kar naenkrat smo izgubljali z 0:2. Trenutno bi morali biti sposobni zmagati
    na tekmi, na kateri dosežemo tri gole, a nam to danes ni uspelo. Zadnja dva gola
    bi lahko z lahkoto preprečili," je tekmo opisal glavni trener Kingsov Todd McLellan,
    ki ni mogel biti zadovoljen zgolj s tolažilno točko.'
  - Anže Kopitar pooseblja trenutno krizo – kapetan je ostal brez točke na peti zaporedni
    tekmi, že 12 tekem pa se ni vpisal med strelce. Ob tem je znova igral veliko časa,
    zaradi podaljška je na koncu zbral kar 23:27 igre v 24 izmenah, v tem času je
    sprožil dva strela v okvir vrat, en strel so mu blokirali. Sočasno je podelil
    en nalet, izgubil en pak, medtem ko je sam dva ukradel, pri sodniških metih pa
    je bil 56-odstoten (10/18).
  - Kralji bodo naslednjo tekmo igrali v četrtek ob 4.30 po slovenskem času, ko bodo
    doma gostili Buffalo. Pred tekmo se bodo s posebno slovesnostjo in priznanjem
    poklonili kapetanu Kopitarju, ki je v tej sezoni postavil več novih rekordov ekipe
    iz Los Angelesa in tudi osebnih mejnikov.
  - 'LOS ANGELES – SAN JOSE * 3:4 (0:0, 1:2, 2:1) – kazenski streli Moore 38., Byfield
    42., Doughty 59.; Zetterlund 28., Eklund 30., Bailey 47. Kazenski streli: Couture,
    Zetterlund.'
  - BOSTON – WINNIPEG 4:1
  - NEW JERSEY – VEGAS * 6:5 – v podaljšku
  - NASHVILLE – FLORIDA 1:4
  - ARIZONA – PITTSBURGH 5:2
  - VANCOUVER – CHICAGO 2:0
  - 'TEKME 23. JANUARJA: DETROIT – DALLAS MONTREAL – OTTAWA PHILADELPHIA – TAMPA BAY
    NY ISLANDERS – VEGAS MINNESOTA – WASHINGTON CALGARY – ST. LOUIS EDMONTON – COLUMBUS
    ANAHEIM – BUFFALO SAN JOSE – NY RANGERS'
  - Atlantska
  - Metropolitanska
  - Wild card
  - Centralna
  - Pacifiška
  - Wild card
  title: Kralji po "loteriji" doma izgubili še z zadnjimi Morskimi psi
  gpt_keywords:
  - Los Angeles
  - San Jose
  - Kalifornija
  - hokej
  - zmaga
  - poraz
  - streli
  - igra
  - vratar
  - trener
  - tekma
  - strelci
  - točke
  - liga NHL
  - božič
  - kapetan
  - kriza
  - zadetki
  - obrambe
  - končnica.
  id: '695796'
  n_comments: 8
- _id: 6606d063117a5c5285edbcef
  url: https://www.rtvslo.si/crna-kronika/voznik-avtomobila-umrl-po-trcenju-v-parkirano-prikolico-tovornjaka/592332
  topics: crna-kronika
  authors:
  - G. C.
  date: '2021-08-31T08:08:49'
  figures:
  - caption: 'Foto: BoBo'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/10/28/65709015.jpg
    source: ''
  keywords:
  - nesreča
  - trk
  - avtomobil
  - tovornjak
  - prikolica
  lead: Na regionalni cesti med Prvačino in Dornberkom je nekaj minut pred enajsto
    zvečer avtomobil trčil v prikolico tovornjaka, ki je bila parkirana ob cestišču.
    Voznik avtomobila je umrl zaradi hudih poškodb.
  mention: []
  paragraphs:
  - Pougotovitvah policistov je 60-letni voznik osebnega avtomobila zapeljal z mosta
    čez reko Vipavo po klancu navzdol v blag levi ovinek, kjer je zavil desno na makadamsko
    parkirišče in se zaletel v parkirano prikolico tovornega vozila za prevoz delovnih
    strojev, ki je bila parkirana ob vozišču.
  - Po trčenju je voznik ostal ukleščen v vozilu. Kot je poročala uprava za zaščito
    in reševanje, so ga novogoriški gasilci s tehničnim posegom rešili iz vozila,
    vendar je zaradi hudih poškodb umrl na kraju nesreče.
  title: Voznik avtomobila umrl po trčenju v parkirano prikolico tovornjaka
  id: '592332'
  gpt_keywords:
  - prometna nesreča
  - avtomobil
  - trčenje
  - prikolica
  - tovornjak
  - parkiranje
  - cesta
  - voznik
  - poškodbe
  - policija
  - nesreča
  - gasilci
  - reka Vipava
  - vozilo
  - reševanje
  - ukleščen
  - makadamsko parkirišče
  - tehnični poseg
  - prevoz delovnih strojev
  - regionalna cesta
- _id: 649c759ed5af87b33e59971a
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/vodenje-stranke-konkretno-nekdanjega-smc-ja-prevzel-janez-demsar/673179
  topics: slovenija
  authors:
  - Al. Ma.
  date: '2023-06-26T22:40:46'
  figures:
  - caption: 'Foto: BoBo/Borut Živulović'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/06/26/66095201.jpg
    source: ''
  lead: 'Dosedanji predsednik stranke Konkretno Zdravko Počivalšek in podpredsednik
    Alojz Kovšca sta okoli leto dni po volitvah podala odstopni izjavi. Na izrednem
    kongresu je bil za novega predsednika izbran član sveta stranke Janez Demšar. '
  mention:
  - Janez Demšar
  - ' Zdravko Počivalšek'
  - Alojz Kovšca
  - Povežimo Slovenijo
  - Janeza Janše
  paragraphs:
  - Janez Demšar je za Delo povedal, da sta Zdravko Počivalšek in Alojz Kovšca na
    odstop in prevzem odgovornosti za to, da stranka v okviru predvolilnega gibanja
    Povežimo Slovenijo ni dosegla želenega rezultata, čakala, ker sta želela najti
    človeka, ki bi stranko prevzel.
  - Za glasove volivcev se bo stranka po Demšarjevih napovedih znova potegovala na
    naslednjih volitvah, ni pa še znano, ali bodo nastopili samostojno ali na skupni
    listi z več drugimi strankami in gibanji.
  - Na lanskih državnozborskih volitvah se je stranka, kot omenjeno, združila s štirimi
    drugimi strankami v gibanje Povežimo Slovenijo in se s 40.612 glasovi oziroma
    3,41 odstotka glasov ni uvrstila v DZ. Za petouvrščeno Levico, ki si je kot zadnja
    izborila mesto v državnem zboru, je stranka zaostala za 12.622 glasov volivcev.
    Počivalšek je lani slab izid komentiral z besedami, da se ljudje očitno najlažje
    identificirajo z ekstremom na levi ali desni, težko pa jih je prepričati, da se
    uzrejo v prihodnost.
  - Začetki stranke sicer segajo v leto 2014, ko je na parlamentarnih volitvah nastopila
    kot Stranka Mira Cerarja (SMC) in dosegla veliko volilno zmago. Po tistem, ko
    je na volitvah dosegla 35 odstotkov glasov, je njena priljubljenost padla, na
    volitvah 2018 pa je dobila manj kot deset odstotkov glasov. Medtem se je preimenovala
    v Stranko modernega centra in vstopila v vlado Marjana Šarca.
  - Kljub drugačnim predvolilnim zavezam je nato stranka pod novim vodstvom na čelu
    s Počivalškom vstopila v koalicijo s SDS-om in pomagala pri vzpostavitvi tretje
    vlade Janeza Janše.
  - Stranka se je zopet preimenovala, tokrat v Konkretno, decembra leta 2021, ko se
    je z Gospodarsko aktivno stranko (GAS), ki jo je vodil Kovšca.
  title: Vodenje stranke Konkretno, nekdanjega SMC-ja, prevzel Janez Demšar
  keywords:
  - Konkretno
  - Janez Demšar
  - SMC
  - Politika
  - Slovenska politika
  id: '673179'
  n_comments: 9
  gpt_keywords:
  - stranka
  - predsednik
  - volitve
  - odstop
  - kongres
  - volivci
  - rezultat
  - koalicija
  - politika
  - Slovenija
  - Demšar
  - Počivalšek
  - SMC
  - vladanje
  - moderni center
  - reorganizacija
  - preimenovanje
  - GAS
  - politične stranke
- _id: 6563ea385dcd0f6f758688c4
  url: https://www.rtvslo.si/sport/zimski-sporti/svetovni-pokal-v-alpskem-smucanju/mikaela-shiffrin-stevec-zmag-obrnila-na-90-andreja-slokar-sedma/689553
  topics: sport
  authors:
  - R. K.
  date: '2023-11-26T10:34:29'
  figures:
  - caption: Mikaela Shiffrin je dosegla 55. slalomsko zmago v svetovnem pokalu.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/26/66137204.jpg
    source: Reuters
  lead: Mikaela Shiffrin je z najboljšima časoma v obeh vožnjah slavila na tretjem
    slalomu sezone v Killingtonu, kar je njena 90. zmaga v svetovnem pokalu. Andreja
    Slokar je s sedmim mestom dosegla svojo tretjo najboljšo uvrstitev na slalomih.
  mention:
  - Petro Vlhovo
  - Wendy Holdener
  - Andreja Slokar
  - Neja Dvornik
  - Ana Bucik
  - Leno Dürr
  - Leona Popović
  paragraphs:
  - Fantastična Američanka, ki je v Killingtonu slavila že šestič, je za 33 stotink
    prehitela Petro Vlhovo, tretja Wendy Holdener je zaostala za več kot sekundo.
  - Po štirih ničlah na začetku sezone je navdušila Andreja Slokar. Primorka je bila
    po prvi vožnji 14., v drugi pa se je z osmim časom zavihtela celo na sedmo mesto.
    Za zmagovalko je zaostala 2,18 sekunde.
  - To so njene prve točke po zmagi v Meribelu marca 2022, ki ji je sledila huda poškodba
    kolena. Boljša je bila le še v Leviju 2021, kjer je bila četrta.
  - '" Zagotovo se mi je danes odvalil en velik velik kamen, sploh glede na to, da
    odkar sem se vrnila v tekmovanje po poškodbi, se nisem niti enkrat uvrstila v
    drugo vožnjo, " je bila zadovoljna Slokar.'
  - '" Že po prvi vožnji sem bila zelo vesela, čeprav vožnja res ni bila najboljša,
    tako da sem si že tam malo oddahnila, nato pa sploh po drugi vožnji, ko sem prišla
    v cilj in videla zeleno luč. Sem res zelo vesela, ker mi je prav malo ''ruzaka''
    padlo z rame. Mislim, da bo zdaj lažje tekmovati in bo tudi precej lažje trenirati,
    končno lahko malo zadiham, " je še dejala Ajdovka.'
  - Točke sta osvojili tudi Neja Dvornik z 18. (2,81) in Ana Bucik z 20. mestom (2,95).
    Po prvi vožnji je kazalo še malo bolje, saj sta bili na 17. oziroma 19. mestu.
    Najboljša slovenska uvrstitev v tej sezoni do te tekme je bilo 18. mesto Ane Bucik.
  - Na prvi progi si je Shiffrin pred domačimi navijači prismučala 19 stotink naskoka
    pred Leno Dürr in 28 pred Vlhovo. Holdener je zaostala za 37 stotink, Leona Popović
    49, vse druge pa niso bile več v igri za sam vrh.
  - Finale najboljših je zaznamovala ponesrečena vožnja Hrvatice. Vodstvo je prevzela
    Holdener, a jo je z vrha z izjemno vožnjo sklatila Vlhova. Dürr ji ni bila kos,
    zato pa je za ekstazo navijačev poskrbela Shiffrin, ki je prednost ohranjala na
    vseh vmesnih časih in v cilju zmagoslavno dvignila roke.
  - Prvi slalom v Leviju je sicer dobila Vlhova, drugega Shiffrin.
  - Karavana svetovnega pokala ostaja v Severni Ameriki. Smučarke bodo premierno nastopile
    v Tremblantu v Kanadi, kjer bosta prvi decembrski konec tedna na sporedu dva veleslaloma.
  title: Mikaela Shiffrin števec zmag obrnila na 90; Andreja Slokar sedma
  keywords:
  - Mikaela Shiffrin
  - Petra Vlhova
  - slalom
  - svetovni pokal
  gpt_keywords:
  - Mikaela Shiffrin
  - Killington
  - zmaga
  - svetovni pokal
  - Andreja Slokar
  - slalom
  - Američanka
  - Petra Vlhova
  - Wendy Holdener
  - Primorka
  - uvrstitev
  - točke
  - poškodba
  - koleno
  - Levij
  - tekmovanje
  - druga vožnja
  - Neja Dvornik
  - Ana Bucik
  - rezultat
  - finale
  - Hrvatica.
  n_comments: 53
  id: '689553'
- _id: 652ea7a35baa4bed2375da91
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/ali-vlada-univerzam-spet-odreja-vpisno-politiko-visokosolski-sindikat-zahteva-pojasnila/684982
  topics: slovenija
  authors:
  - M. Z.
  date: '2023-10-15T19:08:46'
  figures:
  - caption: 'Foto: BoBo'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/02/21/66061270.jpg
    source: ''
  lead: V Visokošolskem sindikatu opozarjajo na "nenavaden dokument", s katerim vlada
    univerzam odreja, kje morajo zvišati in kje znižati število vpisnih mest na študijske
    programe. Ob tem opozarjajo na pomanjkanje dialoga in strokovnih argumentov za
    krčenje.
  mention: []
  paragraphs:
  - Ministrstvo za visoko šolstvo in univerze vsako jesen začnejo usklajevanja za
    razpis za vpis na študijske programe, ki določa število vpisnih mest na različnih
    študijskih področjih. Pogajanja potekajo do začetka naslednjega leta, nato pa
    vlada potrdi usklajeni razpis, ki ga objavijo, ustaljeno prakso usklajevanj opisujejo
    v Visokošolskem sindikatu Slovenije. Kot opozarjajo v javnem pismu, naslovljenem
    na ministrstvo in rektorje univerz, je bil takšen postopek prvič "povožen" januarja
    2021 pod prejšnjo vlado in nato tudi februarja letos pod trenutno vlado, a so
    bila v obeh primerih univerzam ponujena dodatna sredstva.
  - Ob zadnjem posegu v že usklajeni razpis, ki se je po opozorilih sindikata zgodil
    na četrtkovi vladni seji, ko je ministrska ekipa potrdila Usmeritve za pripravo
    načrta izvajanja študijske dejavnosti za študijsko leto 2024/2025, pa dodatni
    namenski denar ni predviden. "Tokrat, kot kaže, želi univerze prisiliti v notranje
    prerazporeditve," opozarjajo.
  - '"S tem dokumentom je univerzam odredila, na točno katerih študijskih področjih
    naj povečajo vpis, naložila pa jim je tudi krčenje vpisa na nekaterih drugih študijskih
    programih, njihovo prestrukturiranje," pojasnjujejo v sindikatu. "Takšna oblastna
    gesta krši načelo dvostranskih pogajanj med partnerji in jih onemogoča na samem
    začetku," so poudarili. Ob tem opozarjajo, da je ministrstvo v objavi na Facebooku
    omenjalo tudi ukinitev študijskih programov, a je bila takšna dikcija nato popravljena.'
  - Ob tem v javnem pismu Visokošolski sindikat opozarja tudi, da naj sprejete usmeritve
    glede vpisa po njihovih informacijah ne bi veljale le za prihodnje študijsko leto,
    temveč tudi za naslednje štiriletno obdobje financiranja študijske dejavnosti
    (2025–2029).
  - Visokošolski sindikat opozarja tudi na pomanjkanje argumentov za sprejete odločitve.
    "Javnosti ni znano, na podlagi katerih analiz je ministrstvo pripravilo seznam
    deficitarnih študijskih področij. Vsebinsko je neprepričljiv, saj na njem manjkajo
    nekatera področja (npr. radiološko inženirstvo), so pa na njem tudi taka, na katerih
    je izobraženega kadra dovolj, a beži iz poklica zaradi slabih začetnih plač in
    slabih delovnih pogojev; tega problema pač ni mogoče rešiti z vpisno politiko,"
    poudarjajo v javnem pismu.
  - Vladno ukazovanje univerzam, katera študijska področja je treba ukiniti, je po
    ocenah Visokošolskega sindikata "škandal, ki kaže, da minister ne razume, kaj
    je univerza, čeprav prihaja z nje". "Stvar pa je še bolj zapletena, če držijo
    naše informacije, da so bili rektorji v resnici vključeni v pogovore o tem dokumentu,
    pa čeprav mimo organov in članic univerz. Upamo, da načrti za kanibalistično prerazporejanje
    vpisnih mest in denarja med članicami niso nastali kar na samih univerzah, ki
    bi se nato skušale skriti za oblastnim aktom neoliberalne vlade. Če ni bilo tako,
    verjamemo, da bodo rektorji pojasnili svojo vlogo in se kritično opredelili do
    vladnega dokumenta," so še dodali v javnem pismu.
  - Sindikat zato zahteva odgovore glede tega, kakšen status ima sprejeti dokument
    glede na uveljavljen vsakoletni postopek usklajevanja razpisa, ali je predvideno
    tudi ukinjanje študijskih programov, na podlagi katerih analiz je bil pripravljen
    seznam študijskih področij, ki naj bi se prestrukturirala, in kakšno vlogo so
    imeli pri tem rektorji univerz.
  title: Ali vlada univerzam spet odreja vpisno politiko? Visokošolski sindikat zahteva
    pojasnila.
  keywords:
  - ministrstvo za visoko šolstvo in univerze
  - Visokošolski sindikat
  - vlada
  - vpis
  id: '684982'
  n_comments: 44
  gpt_keywords:
  - visokošolski sindikat
  - dokument
  - vlada
  - univerze
  - število vpisnih mest
  - študijski programi
  - dialog
  - strokovni argumenti
  - ministrstvo
  - usklajevanja
  - razpis
  - študijska področja
  - pogajanja
  - praksa
  - javno pismo
  - ministrska ekipa
  - usmeritve
  - študijsko leto
  - dokument
  - oblastna gesta
  - partnerji
  - Facebook
  - ukinitev
  - financiranje.
- _id: 68f6cda2fb3273ec72bc5c14
  url: https://www.rtvslo.si/sport/nogomet/na-prvo-ligo-gledamo-kot-izziv-izzivov-pa-se-ne-bojimo/761452
  topics: sport
  authors:
  - Tim Simčič
  date: '2025-10-20T17:50:45'
  figures:
  - caption: Brinje Grosuplje so v tej sezoni še brez poraza v 2. SNL.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/10/20/66987687.jpg
    source: NK Brinje Grosuplje
  - caption: 'Foto: NK Brinje Grosuplje'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/10/20/66987688.jpg
    source: ''
  - caption: Glavni trener Goran Marković se veseli velika izziva, ko 29. oktobra
      v Grosuplje prihaja Maribor v šestnajstini finala Pokala Pivovarna Union.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/10/20/66987689.jpg
    source: NK Brinje Grosuplje
  id: '761452'
  keywords:
  - Goran Marković
  - Tine Zupan
  - NK Brinje Grosuplje
  lead: Nogometni klub Brinje Grosuplje je v zadnjih sezonah ena najboljših ekip druge
    slovenske lige. V njej je prvič zaigral leta 2022, od takrat obstanek nikoli ni
    bil pod vprašajem. Vedno je končal v prvi polovici lestvice, vsako sezono vsaj
    mesto višje.
  mention:
  - Tim Simčič
  - TRIGLAV KRANJ
  - RUDAR VELENJE
  - TABOR SEŽANA
  - NAFTA 1903
  paragraphs:
  - Po tretjini letošnje je z devetimi zmagami in brez poraza pri vrhu druge lige.
    Le vodilna nafta je zbrala dve točki več.
  - Eden izmed glavnih avtorjev te zgodbe je Goran Marković, članski trener Brinja.
    Nad prvim moštvom bedi že peto leto, nenavadno dolgo za slovensko nogometno okolje.
    Zaupa mu tako vodstveni kot igralski kader, ki je skoraj v celoti slovenski.
  - '" Že pred devetimi leti, ko smo začeli to pot, smo spletli prijateljske odnose.
    Zelo pomemben člen je tudi športni direktor Tine Zupan, ki je že peto leto z nami.
    To ne bi bilo mogoče, če nama predsednik ne bi zaupal. Midva mu vračava z dobrimi
    izidi."'
  - Po vsakem prestopnem roku konkurenčni klubi vzamejo od pet do osem igralcev Če
    je Brinje rezultatsko v zgornji polovici lestvice, tja gotovo ne sega njegov proračun.
    Kako kljubovati premožnejšim tekmecem?
  - '" Potrebno je veliko trdega dela, odrekanja, živcev. Po vsakem prestopnem roku
    nam konkurenčni klubi vzamejo od pet do osem igralcev. Če se nam to dogaja že
    tretje leto zapored, nekaj delamo prav."'
  - Prenovljeni stadion ustreza merilom za igranje v Prvi ligi Pomembno vlogo ima
    tudi občina. Septembra so odprli prenovljeni stadion, ki ustreza merilom za igranje
    v Prvi ligi. Vseeno ostaja nekaj infrastrukturnih izzivov, kot so nove garderobe
    in klubska hiša.
  - Za nekatere drugoligaše je v preteklosti igranje v Prvi ligi pomenilo prevelik
    preskok in so napredovanje zavrnili, a pri Brinju so odločeni, da bi priložnost
    med slovensko elito sprejeli z odprtimi rokami. Sicer pa se bo Brinje s prvoligašem
    pomerilo že to jesen, v šestnajstini finala pokalnega tekmovanja, ko bo konec
    meseca njegov tekmec Maribor.
  - '2. SNL, 11. krog: TRIGLAV KRANJ – JESENICE 6:0 (1:0) Vinogradac 41., 82., Soerensen
    47., Magdić 52., Cukjati 84., Kregar 89.'
  - BRINJE GROSUPLJE – JADRAN 1:1 (0:0) Maher 80.; Hoti 53.
  - SLOVAN – KRŠKO POSAVJE 1:1 (0:0) Jerak 87./11-m; Caivano 53.
  - RUDAR VELENJE – GORICA 2:1 (2:1) Kulenović 21., Kljun 34.; Kitek 25.
  - KRKA – DRAVINJA 2:2 (0:2) Iskrić 58., Kovačević 80.; Pučnik 21., Koprivc 41.
  - BILJE – KETY EMMI&IMPOL BISTRICA 0:0
  - BELTINCI KLIMA TRATNJEK – TABOR SEŽANA 1:2 (0:1) Močnik 92.; Rose 24., Korun 58.
  - NAFTA 1903 – ILIRIJA 1911 2:1 (1:0) Keresztes 15., Pihler 21.; Kmetič 55.
  title: '"Na Prvo ligo gledamo kot izziv, izzivov pa se ne bojimo"'
- _id: 658782a855efa9f1ced9228d
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/film-in-tv/robert-de-niro-prvic-v-tv-seriji-igral-bo-nekdanjega-ameriskega-predsednika/692709
  topics: kultura
  authors:
  - A. J.
  date: '2023-12-23T17:14:26'
  figures:
  - caption: Robert De Niro bo v seriji "neverjetno priljubljen" nekdanji predsednik,
      ki pride iz upokojitve, ko ga nova predsednica postavi na čelo komisije za preiskavo
      svetovnega kibernetskega napada.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/12/20/66045625.jpg
    source: Reuters
  lead: "Kultni igralec Robert De Niro je prvič v karieri sprejel vlogo v televizijski\
    \ seriji. Zero Day bo politična srhljivka o teorijah zarote, v kateri bo Angela\
    \ Bassett igrala ameriško predsednico.  \r\n"
  mention:
  - Angela Bassett
  - Dan Stevens
  - Connie Britton.
  paragraphs:
  - V seriji, ki jo producira Netflix, bosta poleg dvakratnega oskarjevega nagrajenca
    nastopila torej še Angela Bassett in Dan Stevens. Snemanje serije v šestih epizodah
    se je začelo v New Yorku. Igralsko zasedbo zaokrožijo še Matthew Modine, Lizzy
    Caplan, Jesse Plemons, Joan Allen in Connie Britton.
  - De Niro bo upodobil priljubljenega, a zapletenega nekdanjega predsednika ZDA,
    ki po upokojitvi zdaj vodi komisijo, zadolženo za preiskavo kibernetskega napada.
    Bassett so angažirali za vlogo aktualne predsednice ZDA, Stevens pa bo igral televizijskega
    voditelja.
  - 'Sinopsis serije ne razkriva veliko: " Zero Day si zastavlja vprašanje, ki ga
    premlevamo vsi: kako najti resnico v svetu v primežu krize, ki ga parajo sile
    onkraj našega nadzora? So te sile posledice naših lastnih dejanj, morda celo naše
    domišljije, še posebej v času, ko ne manjka teorij zarot in pretvez?"'
  - Dobitnik oskarjev za vlogi v filmih Pobesneli bik in Boter 2 se je doslej pojavil
    le v peščici televizijskih produkcij, med drugim v televizijskem filmu iz leta
    2017 Čarovnik za laži, v katerem je odigral vlogo milijarderja in goljufa Bernieja
    Madoffa. Njegov nastop v Zero Day bo njegova prva vloga v čisto pravi seriji.
    Osemdesetletni igralec bo sodeloval tudi kot izvršni producent.
  - Scenarij so spisali Eric Newman, Noah Oppenheim ter novinar New York Timesa in
    dobitnik Pulitzerjeve nagrade Michael S. Schmidt.
  title: 'Robert De Niro prvič v TV-seriji: igral bo nekdanjega ameriškega predsednika'
  keywords:
  - Robert De Niro
  - Angela Bassett
  - Zero Day
  gpt_keywords:
  - Robert De Niro
  - televizijska serija
  - Zero Day
  - politična srhljivka
  - Angela Bassett
  - Netflix
  - Dan Stevens
  - snemanje
  - New York
  - Matthew Modine
  - Lizzy Caplan
  - Jesse Plemons
  - Joan Allen
  - Connie Britton
  - predsednik ZDA
  - kibernetski napad
  - teorije zarote
  - oskar
  - Bernie Madoff
  - scenarij
  id: '692709'
  n_comments: 2
- _id: 6624573b31df0e48b3cc75e1
  url: https://www.rtvslo.si/sport/rokomet/preobrat-gorenja-pri-krki-vodilno-trebnje-suvereno-prek-kopra/705656
  topics: sport
  authors:
  - T. O.
  date: '2024-04-19T20:53:21'
  figures:
  - caption: Jan Jurečič.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/04/19/66176330.jpg
    source: www.alesfevzer.com
  keywords:
  - rokomet
  - Liga NLB
  - državno prvenstvo
  - 23. krog
  lead: 23. krog državnega prvenstva v rokometu je odprla tekma med Trimom Trebnje
    in Koprom. Zmaga je zanesljivo ostala doma, bilo je 30:23. Gorenje je na sobotnem
    gostovanju pri Krki zmagalo šele po preobratu v drugem polčasu s 30:27.
  mention:
  - '23. krog:'
  - TRIMO TREBNJE
  - JERUZALEM ORMOŽ
  - RIKO RIBNICA
  - SLOVENJ GRADEC
  - GORENJE VELENJE
  paragraphs:
  - Jan Jurečič je bil z devetimi goli najboljši strelec tekme, ki je bila izenačena
    le v prvih desetih minutah (6:5). Gostitelji so sredi prvega polčasa že vodili
    z 10:6, v nadaljevanju prvega polčasa pa večkrat za šest golov. Ob polčasu je
    bilo 17:11. V drugem polčasu se gostje, pri katerih je Andraž Makuc dosegel šest
    zadetkov, na manj kot pet golov niso približali.
  - V vratih Trima je bil zelo razpoložen Tin Herceg, ki je ustavil osem od 18 strelov
    (44-odstotna) uspešnost.
  - Jeruzalem Ormož je pred 450 gledalci z 32:31 premagal Ljubljano in je na zadnjih
    petih tekmah neporažen. Ljubljana je imela zadnji napad, strel Vida Lukmana je
    ustavil vratar Filip Ranfl. Ob njem je bil z 11 goli najbolj zaslužen za zmago
    Ormoža še Tadej Sok. Za Ljubljano je bil to šesti poraz v nizu,
  - V obračunu udeležencev letošnjih evropskih tekmovanj so se Velenjčani dolgo mučili
    v Novem mestu, naposled pa le vknjižili 18. zmago v sezoni. Z njo so se le na
    točko približali vodilnemu Trimu (40 točk), a jih v primerjavi s Trebanjci čaka
    še zaostala tekma proti Dobovi 3. maja.
  - Novomeščani so dobili prvi polčas s 17:14. V drugem delu je bilo pričakovati pritisk
    gostov. Varovanci Zorana Jovičića so v dobrih desetih minutah izničili zaostanek,
    za nameček pa je Krka po rdečem kartonu ostala še brez Aljaža Lavriča.
  - Kljub temu so domači ostali blizu favoriziranim gostom, ki so v 46. minuti povedli
    s 24:22. Ose so dokončno zlomile odpor tekmeca v 53. minuti, ko je za +3 zadel
    Branko Predović, isti igralec pa je nato v 56. zadel še za 30:26 in gostom zagotovil
    pomembni točki v lovu na peti naslov prvakov.
  - TRIMO TREBNJE - KOPER 30:23 (17:11) 350; Jurečič 11., Kotar 4; Makuc 7.
  - JERUZALEM ORMOŽ - LJUBLJANA 32:31 (18:14) 450; Skok 11, Jerenec 5; Makivič 7.
  - URBANSCAPE LOKA - CELJE PIVOVARNA LAŠKO 26:27 (17:13) Soršak 11; Cokan 6, Žabić
    5.
  - LL GROSIST SLOVAN - RIKO RIBNICA 30:31 (16:12) Pipp 9; Ljevar 8, Žagar 7.
  - SLOVENJ GRADEC - DOBOVA 34:25 (18:16) Štumpfl 12, Lampret 4; Pintar 7.
  - ŠKOFLJICA - SVIŠ IVANČNA GORICA 24:31 (11:16) Jo. Rot 4; Marojević 9, Klemenčič
    5.
  - KRKA - GORENJE VELENJE 27:30 (17:14) Stanojević 8; Sokolič 8, Jovičić 6.
  title: Preobrat Gorenja pri Krki; vodilno Trebnje suvereno prek Kopra
  n_comments: 0
  gpt_keywords:
  - rokomet
  - tekma
  - zmaga
  - strelec
  - polčas
  - vratar
  - gledalci
  - evropska tekmovanja
  - favoriti
  - točke
  - prvak
  - igralci
  - Trebnje
  - Koper
  - Ormož
  - Ljubljana
  - Novo mesto
  - Jurečič
  - Trim
  - Krka
  id: '705656'
- _id: 654ed23015645dd91c94149b
  url: https://www.rtvslo.si/slovenija/predsednica-republike-vlado-okrcala-zaradi-zastoja-reform/687795
  topics: slovenija
  authors:
  - Sara Dvorjak
  - TV Slovenija
  date: '2023-11-10T19:33:48'
  figures:
  - caption: 'Foto: BoBo'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/06/12/66090766.jpg
    source: ''
  lead: 'Predsednica republike Nataša Pirc Musar je vlado okrcala zaradi zastoja reform,
    pa tudi zaradi pogostih pretresov. Vse to, kot je poudarila, slabo vpliva na njen
    odnos s premierjem Robertom Golobom. '
  mention:
  - Roberta Goloba
  - Tatjani Bobnar
  paragraphs:
  - Po politično burnih tednih vlada Roberta Goloba že drugi mesec zapored izgublja
    javno podporo.
  - '" Ni na meni, da v tem trenutku kritiziram notranjepolitično situacijo, trenutno
    se bolj kaže kot kriza koalicije ali pa predvsem kot kriza vladajoče stranke,"
    je po drugem predsedničinem forumu (na temo prehranske samooskrbe in varnosti)
    na Brdu pri Kranju dejala predsednica republike Nataša Pirc Musar, ki opozarja,
    da mora vlada znova pognati voz z reformami, predvsem zdravstveno.'
  - '" Vsi imamo občutek in vemo, da nas ta občutek ne vara, da so vse reforme zastale.
    Edino, kar teče, in prav je, da teče, so popoplavne reforme," je poudarila.'
  - Veliko prahu je dvigovala napoved premierja o rekonstrukciji vlade in morebitnem
    krčenju števila ministrstev, kar je Golob zagovarjal še pred prazniki. " Vendarle
    sem vesela, da rekonstrukcije ne bo, to bi bil spet predolg mrtvi tek," je dejala
    predsednica in izrazila tudi jasno podporo nekdanji ministrici Tatjani Bobnar,
    ki se je po odhodu iz ministrskih vrst zaposlila v predsedničinem kabinetu.
  - '" Na teh zaslišanjih nisem prisotna niti se z Bobnarjevo ne pogovarjam o tem.
    Lahko pa vam samo ponovno zatrdim, da ji popolnoma zaupam. Ni na meni, da komentiram,
    komu sama bolj verjamem, še vedno verjamem v pravno državo in ta mora opraviti
    svoj posel," je pojasnila.'
  - Kako pa pretresi vplivajo na njen odnos s premierjem? " Seveda ne prav dobro,
    razumljivo je, da so določene napetosti zaradi tega, a ravno včeraj sem s predsednikom
    vlade govorila in se že dogovarjava, kdaj se naslednjič vidiva na sestanku. Moja
    želja je, da oba razmišljava o prihodnosti Slovenije,'' je sklenila predsednica.
  title: Predsednica republike vlado okrcala zaradi zastoja reform
  keywords:
  - Reforme
  - Vlada
  - Predsednica republike
  id: '687795'
  n_comments: 108
  gpt_keywords:
  - predsednica
  - republika
  - vlada
  - reforme
  - politična situacija
  - kriza
  - prahu
  - premier
  - rekonstrukcija
  - ministrstva
  - podpora
  - reševanje
  - zaslišanja
  - odnosi
  - napetosti
  - sestanek
  - politične razmere
  - Slovenija
  - predsednik vlade
  - reforme.
- _id: 65498c2dec9f058b7fe04327
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/knjige/letosnji-frankfurt-po-frankfurtu-je-posvecen-slovencem-v-prevodih/687282
  topics: kultura
  authors:
  - A. J.
  date: '2023-11-06T21:34:35'
  figures:
  - caption: Največ knjig je izpostavljenih na strokovnem oddelku, kjer je mogoče
      izbrati knjige vrhunskih mednarodnih strokovnjakov s področja naravoslovja in
      družboslovja.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/06/66130992.jpg
    source: BoBo/Žiga Živulović ml.
  - caption: Na leposlovnem oddelku je največ pozornosti namenjene slovenskim avtorjem
      v prevodih.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/11/06/66130996.jpg
    source: BoBo/Žiga Živulović ml.
  lead: V knjigarni Konzorcij so odprli 37. prodajno razstavo Frankfurt po Frankfurtu.
    Predstavljajo približno 4700 najboljših tujih knjig preteklega leta. Naslovna
    tema letošnjega Frankfurta po Frankfurtu je Slovenci v prevodih.
  mention:
  - Miha Kovač
  - ' Alenka Kepic'
  - Senja Požar
  - Tanja Petrič
  - Katarine Modic
  paragraphs:
  - Letošnji knjižni sejem v Frankfurtu je bil za Slovenijo najpomembnejši do zdaj,
    saj se je na največjem knjižnem sejmu na svetu predstavila kot častna gostja.
    Priprave so bile temeljite in pričakovano je bila uspešna tudi predstavitev slovenske
    literarne bere, so razstavi na pot zapisali v Mladinski knjigi.
  - Na odprtju je o tem, kako uspešna je bila predstavitev Slovenije na letošnjem
    jubilejnem 75. Frankfurtskem knjižnem sejmu, spregovoril sokurator častnega gostovanja
    Slovenije na sejmu Miha Kovač, glavna urednica Mladinske knjige in direktorica
    Cankarjeve založbe Alenka Kepic Mohar pa je strnila vtise o sejemskem nastopu
    Mladinske knjige in Cankarjeve založbe ter njunih avtorjev.
  - Odprtju je opoldne sledila okrogla miza z naslovom Slovenci v prevodih, ki jo
    je vodila novinarka Pia Prezelj. Njene sogovornice so bile pristojna za prodajo
    avtorskih pravic v tujino pri Mladinski knjigi Senja Požar, prevajalka Alexandra
    Natalie Zaleznik, predsednica Društva slovenskih književnih prevajalcev Tanja
    Petrič ter pisateljica in prevajalka Erica Johnson Debeljak. Sejem v Frankfurtu,
    na katerem je bila Slovenija letos častna gostja, je sprožil kolesje, ki bi ga
    veljalo ohraniti, so se strinjale sodelujoče.
  - Najboljše tuje knjige preteklega leta z različnih strokovnih področij in v zadnjem
    letu nagrajena leposlovna dela, ki so predstavljena na razstavi, je izbrala ekipa
    knjigarjev Konzorcija pod vodstvom Katarine Modic.
  - Največ knjig je izpostavljenih na strokovnem oddelku, kjer je mogoče izbrati knjige
    vrhunskih mednarodnih strokovnjakov s področja naravoslovja in družboslovja. Zastopane
    so vse največje svetovne založbe in založbe najpomembnejših univerz ter inštitutov.
  - Največ razstavljenih priročnikov svetovno znanih založnikov je s področja kulinarike,
    osebne rasti in duhovnosti, zdravja in športa. Velika je tudi izbira knjig s področij
    slikarstva, oblikovanja, arhitekture, filma, fotografije in glasbe.
  - Na leposlovnem oddelku je največ pozornosti namenjene slovenskim avtorjem v prevodih,
    nagrajenim knjigam in finalistom najpomembnejših evropskih literarnih nagrad.
  - Frankfurt po Frankfurtu bo odprt do 11. novembra.
  title: Letošnji Frankfurt po Frankfurtu je posvečen Slovencem v prevodih
  keywords:
  - Frankfurt po Frankfurtu
  - Slovenci v prevodih
  - Konzorcij
  gpt_keywords:
  - Knjigarna Konzorcij
  - Frankfurt po Frankfurtu
  - Knjižni sejem
  - Slovenci v prevodih
  - Frankfurtski knjižni sejem
  - Mladinska knjiga
  - Cankarjeva založba
  - Miha Kovač
  - Alenka Kepic Mohar
  - Okrogla miza
  - Pia Prezelj
  - Senja Požar
  - Alexandra Natalie Zaleznik
  - Tanja Petrič
  - Erica Johnson Debeljak
  - Katarina Modic
  - Naravoslovje
  - Družboslovje
  - Založniki
  - Priročniki
  id: '687282'
  n_comments: 0
- _id: 660685969bf5764acd04db26
  url: https://www.rtvslo.si/kolumne/urban-praprotnik/zakaj-boli-na-spodnji-notranji-strani-pete/701199
  topics: kolumne
  authors:
  - Urban Praprotnik
  date: '2024-03-11T16:50:44'
  figures:
  - caption: 'Foto: Urban Praprotnik'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/03/11/66165432.jpg
    source: ''
  keywords:
  - Urban Praprotnik
  - kolumna
  - rekeacija
  - bolečina v peti
  lead: Moja mama je za prvomajske praznike obiskala Benetke. Domov pa je prišla z
    zbadajočo bolečino v peti. Bolečina je bila najmočnejša zjutraj, ko je vstala
    iz postelje in kadar je po daljšem sedenju naredila prve korake.
  mention:
  - Urban Praprotnik
  paragraphs:
  - Naša stopala so sestavljena iz 26 kosti in 29 mišic, vse od pete do prstov pa
    poteka pomembno vezivno tkivo, ki mu rečemo plantarna fascija. Vloga te fascije
    je zelo povezana s tekom, saj vpliva na spremenljivo togost stopala pri teku.
    Ko stopimo na tla in so prsti na nogi v srednjem položaju, kar omogoča bolj popustljivo,
    mehkejše stopalo, pri čemer stopalni lok popusti. Zaradi tega je naš dotik s tlemi
    bolje blažen. Ko pa končujemo odriv in se pri tem prsti iztegnejo, to napne tudi
    to stopalno vezivno tkivo. Stopalo takrat postane trše, kar poveča učinkovitost
    odriva.
  - Kadar nekaj dni veliko dlje časa stojimo na nogah, kar je naredila moja mama v
    Benetkah, se stopalna vez preobremeni. Pa tudi kadar povečamo velikost obremenitev,
    kar se zgodi tekaškemu začetniku, katerega stopalo ni vajeno tako velikih razteznih
    sil, tudi ni dobro. To vodi do zelo majhnih raztrganin vezivnega tkiva, poškodbe
    plantarne fascije, ki jo običajno čutimo s skelečo bolečino na spodnji, rahlo
    notranji strani pete. Poškodovano vezivno tkivo se celi, a se lahko pri tem zabrazgotini.
    Zato postane na tem mestu manj prožno in tudi bolj podvrženo ponavljanju raztrganin.
    Rešitev težave se skriva v povrnitvi prožnosti vezivnega tkiva z njenim počasnim
    raztezanjem in masiranjem ter učvrstitvijo celotnega stopala s postopnim povečevanjem
    količine in intenzivnosti obremenitev. Koristi pa lahko tudi povečanje gibljivosti
    gležnja in primernejša izbira obutve, po potrebi tudi podpora stopala s pomočjo
    posebnih vložkov.
  - Ker tako veliko ljudi premalo hodi in še manj teče, je povsem pričakovano, da
    imajo zaradi tega šibkejša stopala in ta so toliko bolj podvržena težavam. Z redno
    hojo in tekom obremenjujemo stopala in ta so zaradi tega odpornejša. A je pri
    tem pomembna primerna postopnost pri povečevanju količine in jakosti.
  - Mama se je imela v Benetkah lepo, težava s stopali pa je bila spodbudno opozorilo,
    da si naj čez zimo ne privošči zimskega spanca.
  - Vabim vas, da se tudi vi lotite vadbe za stopala. Hodite živahno, hodite v klanec,
    pa bosi doma po prednjem delu stopal. Če vam sklepi še dobro služijo, začnite
    tudi po malem teči. Vabim vas, da se vključite v trimesečno uvajanje v tek, ki
    je namenjeno popolnim začetnikom, pa tudi tistim, ki so že tekli, a so jih tekaške
    poškodbe zaustavile. Vadba je celo brezplačna, ker jo podpira Mestna občina Ljubljana
    v okviru projekta Ljubljana je šport. Gremo na tek! Več.
  - 'Obvestilo uredništva:'
  - Mnenje avtorice oziroma avtorja ne odraža nujno stališč uredništev RTV Slovenija.
  title: Zakaj boli na spodnji notranji strani pete?
  id: '701199'
  n_comments: 1
  gpt_keywords:
  - Benetke
  - pete
  - stopala
  - kosti
  - mišice
  - fascija
  - tek
  - stopalni lok
  - plantarna fascija
  - obremenitve
  - raztezanje
  - masaža
  - gibljivost
  - gleženj
  - obutev
  - vložki
  - hoja
  - tekači
  - prožnost
  - poškodbe
- _id: 64be6ce47c131757f70caf0c
  url: https://www.rtvslo.si/crna-kronika/35-letnik-s-plinsko-jeklenko-grozil-da-bo-razstrelil-hiso-v-kateri-ni-bil-sam/674979
  topics: crna-kronika
  authors:
  - La. Da.
  date: '2023-07-13T12:46:10'
  figures:
  - caption: 'Foto: BoBo'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/05/22/65675694.jpg
    source: ''
  lead: 'V kraju v bližini Kopra je v sredo 35-letnik vzel plinsko jeklenko, se zaprl
    v hišo in grozil, da jo bo razstrelil. Prerezal je gumijasto cev jeklenke in odprl
    ventil. V hiši je bilo več ljudi, njihova življenja so bila ogrožena. '
  mention: []
  paragraphs:
  - Policijo je okoli 11. ure poklicala občanka, ki je prijavila glasno prepiranje
    in razbijanje v vasi vokolici Kopra. Nato so policisti prejeli še sporočilo, da
    je vzel plinsko jeklenko in se zaprl v hišo.
  - Na kraj so napotili več patrulj. 35-letnik je bil zaklenjen v hišo in grozil,
    da jo bo s plinom razstrelil. Prerezal je gumijasto cev 10-kilogramske plinske
    jeklenke, na kateri je odprl ventil in z njo hodil po objektu, v katerem se je
    nabrala večja količina plina butan. V tem času je bilo v hiši več ljudi, katerih
    življenja so bila ogrožena. Policisti so na kraj poklicali pogajalca in specialno
    enoto.
  - Storilec je grozil tudi s skokom z balkona, kar so mu preprečili. Policisti so
    nato vstopili v stanovanje in ga prijeli. "V postopku je 35-letnik še naprej grozil
    inin kršil javni red in mir ter se aktivno upiral, zato so bila uporabljena prisilna
    sredstva ter odrejeno pridržanje," so zapisali na PU-ju Koper. Gasilci Gasilske
    brigade Koper so zavarovali plinsko jeklenko in prezračili prostore.
  - Med prevozom z intervencijskim vozilom je 35-letnik poškodoval notranjost vozila
    ter nato policistom grozil in jih brcal. Na kraj je bil poklican dežurni zdravnik,
    ki je za moškega odredilhospitalizacijo.
  - Zoper 35-letnega moškega bodo podane kazenske ovadbe za povzročitev splošne nevarnosti,
    preprečitev uradnega dejanja in napad na uradno osebo. Poleg tega so policisti
    osumljenemu izrekli tudi ukrep prepoved približevanja ožjim družinskim članom
    in stanovanjski hiši v okolici Kopra.
  title: 35-letnik s plinsko jeklenko grozil, da bo razstrelil hišo, v kateri ni bil
    sam
  keywords:
  - Koper
  - Policija
  - Grožnje
  - Plinska jeklenka
  - 35-letnik
  id: '674979'
  gpt_keywords:
  - kriminal
  - grožnja
  - plinska jeklenka
  - hiša
  - policija
  - patrulja
  - pogajalec
  - specialna enota
  - aretacija
  - javni red
  - gasilci
  - hospitalizacija
  - ovadba
  - preprečitev uradnega dejanja
  - napad na uradno osebo
  - prepoved približevanja
  - družinski člani
  - stanovanjska hiša
- _id: 6584dfadac5113eefafde923
  url: https://www.rtvslo.si/sport/nogomet/bahar-po-porazu-na-derbiju-ni-vec-trener-crvene-zvezde/692495
  topics: sport
  authors:
  - A. G.
  date: '2023-12-21T18:03:25'
  figures:
  - caption: Barak Bahar ni izpolnil ciljev na klopi Crvene zvezde.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/12/21/66144125.jpg
    source: EPA
  lead: 'Barak Bahar ni več trener nogometašev Crvene zvezde. Generalni direktor kluba
    Zvezdan Terzić je sporočil odločitev vodstva kluba, potem ko so rdeče-beli v sredo
    izgubili derbi proti Partizanu. '
  mention: []
  paragraphs:
  - '" Nismo dosegli zastavljenih ciljev, zato je epilog pričakovan, torej prekinitev
    pogodbe z Baharjem. Tako je v nogometu, ko ni rezultatov, račun prvi plača trener,"
    je na novinarski konferenci povedal Terzić.'
  - Crvena zvezda je v sredo zvečer na derbiju srbske superlige doživela grenek poraz.
    Večni mestni tekmec Partizan je bil boljši z 2:1 in ima zdaj točko več od velikih
    tekmecev.
  - Crvena zvezda je po porazu proti Manchester Cityju (2:3) prejšnji teden izpadla
    iz Lige prvakov. 44-letnega Baharja, ki je pred Crveno zvezdo kot trener vodil
    izraelski Maccabi, so imenovali za trenerja maja letos, ko je zamenjal Miloša
    Milojevića. Izraelski strokovnjak je podpisal triletno pogodbo.
  title: Bahar po porazu na derbiju ni več trener Crvene zvezde
  keywords:
  - Barak Bahar
  - Zvezdan Terzić
  - Crvena zvezda
  gpt_keywords:
  - Barak Bahar
  - Crvena zvezda
  - trener
  - Zvezdan Terzić
  - Partizan
  - derbi
  - nogomet
  - rezultati
  - superliga
  - tekmec
  - Lige prvakov
  - Maccabi
  - Miloš Milojević
  - izraelski
  - trenerja
  - novinarska konferenca
  - poraz
  - pogodba
  - epilog
  - reski
  id: '692495'
  n_comments: 0
- _id: 6830637f123a3451d18e1b6b
  url: https://www.rtvslo.si/svet/s-in-j-amerika/domnevnemu-morilcu-usluzbencev-izraelskega-veleposlanistva-v-zda-grozi-smrtna-kazen/746629
  topics: svet
  authors:
  - G. V.
  date: '2025-05-23T10:13:45'
  figures:
  - caption: Eliasa Rodrigueza bodo na sodišču naslednjič zaslišali 18. junija.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2025/05/23/66726768.jpg
    source: Reuters
  id: '746629'
  keywords:
  - ZDA
  - Elias Rodriguez
  - izraelsko veleposlaništvo
  lead: Moški, ki naj bi pred Judovskim muzejem v Washingtonu ustrelil dva uslužbenca
    izraelskega veleposlaništva, je bil v četrtek obtožen umora prve stopnje in umora
    tujih uradnikov. V primeru obsodbe mu grozi smrtna kazen.
  mention:
  - Jeanine Pirro
  - Benjamin Netanjahu
  paragraphs:
  - 'Uslužbenca izraelskega veleposlaništva, moški in ženska, sta bila v sredo zvečer
    ustreljena, ko sta zapuščala dogodek v Judovskem muzeju v središču ameriške prestolnice.
    Policija je domnevnega storilca po streljanju pridržala. Gre za 31-letnega osumljenca,
    ki je po pridržanju vzklikal: "Svobodna Palestina."'
  - Policija po navedbah tožilke Jeanine Pirro streljanje preiskuje kot teroristično
    dejanje in zločin iz sovraštva. Pirro predvideva, da bodo v nadaljevanju postopka
    proti osumljencu izrekli dodatne obtožbe.
  - Po napadu so se zvrstile številne obsodbe dejanja tako v Izraelu kot v drugih
    državah. Izraelski predsednik Jicak Hercog je dejal, da je pretresen zaradi napada,
    ki ga je označil za "gnusno dejanje sovraštva in antisemitizma". Izraelski premier
    Benjamin Netanjahu pa je sporočil, da bodo okrepili varnost na izraelskih diplomatskih
    predstavništvih po svetu.
  - Tudi številne evropske države, vključno s Slovenijo, so napad ostro obsodile.
  title: Domnevnemu morilcu uslužbencev izraelskega veleposlaništva v ZDA grozi smrtna
    kazen
- _id: 67f3be7c6f8af6755eed9f41
  url: https://www.rtvslo.si/sport/nogomet/elsnik-s-crveno-zvezdo-prvak-srbije/741942
  topics: sport
  authors:
  - R. K.
  date: '2025-04-07T12:26:47'
  figures:
  - caption: Timi Max Elšnik.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/11/06/66279451.jpg
    source: EPA
  id: '741942'
  keywords:
  - Timi Max Elšnik
  - Prvak Srbije
  - Crvena zvezda
  lead: Nogometaši Crvene zvezde so sedem krogov pred koncem prvenstva osmič zapored
    postali prvaki Srbije. To je njihov 36. naslov državnega prvaka. Pred drugouvrščenim
    Partizanom imajo neulovljivih 23 točk prednosti.
  mention: []
  paragraphs:
  - Crvena zvezda je naslova osvojila brez izgubljene tekme. Na 30 tekmah je dve igrala
    neodločeno, dosegla je 106 zadetkov, prejela pa jih je 22.
  - Beograjčani so do naslova prišli z zmago 3:1 nad OFK-jem iz Beograda. Vso tekmo
    v dresu prvakov je odigral tudi slovenski reprezentant Timi Max Elšnik.
  title: Elšnik s Crveno zvezdo prvak Srbije
  n_comments: 4
- _id: 679acf4df655f46224fe2e60
  url: https://www.rtvslo.si/kultura/film-in-tv/moz-ki-ni-mogel-molcati-nominaciji-za-oskarja-dodal-se-nominacijo-za-prestiznega-cezarja/734925
  topics: kultura
  authors:
  - P. G.
  date: '2025-01-29T15:15:06'
  figures:
  - caption: Kratkometražec Mož, ki ni mogel molčati je do zdaj doživel projekcije
      na več kot 80 festivalih po vsem svetu, vključno s Torontskim filmskim festivalom,
      Manhattan Short, PÖFF Shorts v Talinu, Filmskim festivalom v Stockholmu, francoskim
      Festival du Nouveau Cinéma in množico drugih.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/07/09/66200769.jpg
    source: Antitalent
  - caption: Scenarist in režiser filma Nebojša Slijepčević z zlato palmo filmskega
      festivala v Cannesu.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/05/27/66187608.jpg
    source: EPA
  id: '734925'
  keywords:
  - Mož ki ni mogel molčati
  - Studio Virc
  - Boštjan Virc
  - cezar
  - nominacija
  - Nebojša Slijepčević
  lead: Manj kot teden dni po naznanitvi, da je slovenska manjšinska koprodukcija
    Mož, ki ni mogel molčati nominirana za oskarja, je kratki film v režiji Nebojše
    Slijepčevića deležen še nominacije za nagrado cezar, ki velja za tako rekoč francoskega
    oskarja.
  mention:
  - Nebojše Slijepčevića
  - Boštjan Virc
  - Gregor Božič
  - 4. februarja
  - Violette Gitton
  - Avril Besson
  - Catherine Deneuve
  - 28. februarja
  - Emilia Pérez
  - En Fanfare
  - Nataše Vugrinec
  - Mateje Jerman
  - Goran Bogdan
  - Alexis Manenti
  - Dragan Mićanović
  - Silvio Mumelaš
  paragraphs:
  - 13-minutni Mož, ki ni mogel molčati (v izvirniku Čovjek koji nije mogao šutjeti)
    je za cezarja nominiran v kategoriji za najboljši igrani kratkometražec. Film
    hrvaškega scenarista in režiserja Nebojše Slijepčevića je nastal v koprodukciji
    Hrvaške, Bolgarije, Francije in Slovenije. Glavni producent je hrvaška produkcijska
    hiša Antitalent, slovenski koproducent je Studio Virc (zanj Boštjan Virc). Avtorski
    del iz Slovenije predstavlja direktor fotografije Gregor Božič, med sofinancerji
    je tudi Slovenski filmski center (SFC).
  - Podelitev cezarjev bo vodila Catherine Deneuve Poleg filma Mož, ki ni mogel molčati,
    katerega naslov se v francoščini glasi L'Homme qui ne se tais pas, so v kategoriji
    igranih kratkih filmov za cezarja nominirani še Boucan (Salomé Da Souza), Ce qui
    appartient à César (Violette Gitton) in Queen Size (Avril Besson). 50. podelitev
    nagrad cezar, ki jo bo vodila francoska kultna igralka Catherine Deneuve, bo 28.
    februarja v dvorani Olympia v Parizu.
  - Sicer se z največ nominacijami za cezarja ponaša visokoproračunska francoska priredba
    romana Alexandra Dumasa Le Comte de Monte- Cristo (Grof Monte Cristo). Film, ki
    sta ga režirala Alexandre de La Patelliere in Matthieu Delaporte, je deležen 14
    nominacij, tudi za najboljši igrani celovečerec. V tej kategoriji so nominirani
    še muzikal Emilia Pérez (r. Jacques Audiard), drama L'Histoire de Souleymane (r.
    Boris Lojkine), En Fanfare (r. Emmanuel Courcol) in komični triler Miséricorde
    (r. Alain Guiraudie).
  - Pomemben prispevek slovenske strani Film Mož, ki ni mogel molčati je za cezarja
    nominiran, ker je nastal tudi v francoski koprodukciji. Glede vprašanja, koliko
    je to tudi slovenski film, je producent Boštjan Virc za MMC povedal, da je " slovenski
    tako v smislu solastništva nad filmom kot v smislu soavtorstva. Film je finančno
    podprl Slovenski filmski center, Gregor Božič je bil direktor fotografije, eno
    od vlog je odigral Nebojša Pop Tasić. Slovenska produkcijska hiša je Studio Virc,
    jaz sem producent, pri čemer bi poudaril še vlogo obeh mojih produkcijskih sodelavk
    Nataše Vugrinec in Mateje Jerman. "
  - Naslovno vlogo je odigral Goran Bogdan, ob njem in Popu Tasiću pa v filmu igrajo
    še Alexis Manenti, Dragan Mićanović in Silvio Mumelaš. Film temelji na resničnem
    dogodku med vojno v nekdanji Jugoslaviji leta 1993. Potniški vlak so na poti iz
    Beograda v Bar napadle srbske paravojaške sile. Vojaki so se spravili na nedolžne
    civiliste in le eden od 500 potnikov se jim je upal zoperstaviti, kar pa je plačal
    z življenjem.
  - V zvrhani malhi lovorik tudi zlata palma Kratkometražec v Slijepčevićevi režiji
    je do zdaj požel že množico lovorik. Med drugim je prejel prestižno zlato palmo
    za najboljši kratki film na festivalu v Cannesu in nagrado Evropske filmske akademije
    (EFA) za najboljši kratki film, tema se je pridružil še grand prix mesta Melbourne
    za najboljši kratki film na Mednarodnem filmskem festivalu v Melbournu (MIFF).
    V preteklem tednu pa je slavil tudi v kategoriji kratkih igranih filmov na filmskem
    festivalu v Trstu.
  - Prav tako je bil Gregor Božič za najboljšo fotografijo nagrajen na bukareškem
    festivalu kratkega filma, deležen pa je bil tudi posebne omembe žirije za najboljšo
    fotografijo na Festivalu slovenskega filma (FSF) v Portorožu.
  - 'Film, ki ga ni mogoče ustaviti ... Producent Boštjan Virc je ob razglasitvi oskarjevskih
    nominacij dejal še: " Že z zlato palmo v Cannesu spomladi je bil ustvarjen momentum,
    za katerega se zdi, da ga nič ne ustavi. "'
  title: Mož, ki ni mogel molčati nominaciji za oskarja dodal še nominacijo za prestižnega
    cezarja
  n_comments: 4
- _id: 652ea7a35baa4bed2375d9d9
  url: https://www.rtvslo.si/svet/evropa/po-valu-nasilja-na-svedskem-naj-bi-se-v-boj-proti-tolpam-vkljucila-tudi-vojska/683054
  topics: svet
  authors:
  - B. V.
  date: '2023-09-29T07:45:48'
  figures:
  - caption: Prizorišče nedavnega streljanja v Stockholmu.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2023/09/29/66120058.jpg
    source: EPA
  lead: Po valu nasilja v septembru, v katerem je umrlo najmanj 11 ljudi, je švedski
    premier Ulf Kristersson na pogovor poklical poveljnika vojske in načelnika policije.
    Premier napoveduje, da bodo premagali tolpe.
  mention:
  - Micael Byden
  paragraphs:
  - V Stockholmu sta bila v sredo v ločenih streljanjih ubita dva človeka, mlajša
    ženska pa je v četrtek zjutraj umrla, ko je v Uppsali v hiši eksplodirala bomba.
  - '"To je težko obdobje za Švedsko. 25-letna ženska je šla na popolnoma običajen
    večer spat, ni pa se več zbudila," je v televizijskem nagovoru dejal Kristersson.
    "Polovili bomo tolpe in jih premagali," je obljubil.'
  - Policija ocenjuje, da je na Švedskem v tolpe neposredno vpletenih ali z njimi
    povezanih okoli 30.000 ljudi.
  - Kriminalne tolpe, ki se med drugim ukvarjajo s trgovino z orožjem in mamili, so
    na Švedskem dejavne že leta, v zadnjem času pa so vse bolj nasilne. Večstanovanjske
    stavbe in hiše po vsej državi pogosto pretresajo eksplozije, streljanje na javnih
    mestih pa je v nekoč mirni državi postalo stalnica. Žrtve obračunov med tolpami
    so tudi naključni mimoidoči in ljudje, ki niso povezani s kriminalnimi združbami.
  - Premier je poudaril, da skrajno nasilje prizadeva vse več otrok in popolnoma nedolžnih
    ljudi. Priznal je, da Švedska še nikoli ni doživela česa podobnega, pa tudi nobena
    druga država v Evropi ne doživlja česa podobnega.
  - Premier za težave krivi prejšnje vlade. "Sem nas je pripeljala neodgovorna politika
    priseljevanja in neuspešna integracija," je ocenil vodja konservativcev. Dejal
    je še, da švedska zakonodaja ni bila zasnovana za obračune med tolpami. "Vendar
    to zdaj spreminjamo," je poudaril.
  - Vrhovni poveljnik švedske vojske Micael Byden je za švedski časnik Dagens Nyheter
    povedal, da je pripravljen pomagati policiji.
  - Po poročanju BBC-ja sicer ni jasno, kako bi se lahko vojska vključila v boj proti
    tolpam. Glede na dosedanje pogovore bi lahko vojaki prevzeli nekatere policijske
    naloge, da bi se policisti lahko posvetili boju proti kriminalu.
  - Nekateri kritiki so predlagane ukrepe označili za površinske in trdijo, da obravnavajo
    simptome, ne pa vzrokov nasilja.
  - Kristersson je po lanskih volitvah s podporo skrajno desne stranke Švedski demokrati
    oblikoval desnosredinsko manjšinsko vlado, s čimer se je končala osemletna vladavina
    socialnih demokratov.
  - Njegova koalicija je zmago dosegla tudi z obljubami o zatrtju nasilja ter večjih
    pooblastilih za policijo in ostrejših kaznih za zločine s strelnim orožjem.
  title: Po valu nasilja na Švedskem naj bi se v boj proti tolpam vključila tudi vojska
  keywords:
  - Švedska
  - Tolpe
  - Nasilje
  id: '683054'
  n_comments: 46
  gpt_keywords:
  - švedska
  - premijer
  - tolpe
  - nasilje
  - policija
  - kriminal
  - orožje
  - mamila
  - eksplozije
  - streljanje
  - žrtve
  - otroci
  - politika
  - integracija
  - zakonodaja
  - vojska
  - poveljnik
  - boj
  - ukrepi
  - kritiki
- _id: 66a97eb93a08115a571c6ec8
  url: https://www.rtvslo.si/svet/s-in-j-amerika/volitve-v-venezueli-res-oporecne-ali-izid-zgolj-ne-ustreza-zda/716517
  topics: svet
  authors:
  - Kaja Sajovic
  date: '2024-07-30T20:05:20'
  figures:
  - caption: Venezuela znova v krizi.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/07/30/66206512.jpg
    source: Reuters
  - caption: Vodja venezuelske opozicije Maria Corina Machado s svojim kandidatom,
      Edmundom Gonzalezom Urrutio.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/07/30/66206514.jpg
    source: Reuters
  - caption: Nicolas Maduro je zmagal z 51,2 odstotka glasov.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/07/30/66206513.jpg
    source: Reuters
  - caption: 'Foto: Reuters'
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/07/30/66206516.jpg
    source: ''
  - caption: Protestniki v Caracasu.
    img: https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/07/30/66206517.jpg
    source: Reuters
  id: '716517'
  keywords:
  - Venezuela
  - Nicolas Maduro
  - ZDA
  lead: '"ZDA skrbi, da izid volitev v Venezueli ne odraža volje volivcev," je dejal
    ameriški državni sekretar Antony Blinken. Sentiment ni nov. ZDA že 25 let "skrbi"
    venezuelsko vodstvo, ki se ne pod Hugom Chavezom ne pod Nicolasom Madurom ne uklanja
    Washingtonu.'
  mention:
  - Kaja Sajovic
  - Donald Trump
  - Juana Guaidoja.
  - Huga Chaveza
  - Tulsi Gabbard.
  - John Bolton
  - Marca Rubia
  - Javier Milei,
  - Elon Musk,
  - Benjaminu Netanjahuju
  - Ajamu Baraka.
  - Nick Estes.
  - Anya Parampil
  - Jimmy Carter
  - Jill Stein
  paragraphs:
  - '"Venezuela ... kupujemo nafto od Venezuele? Ko sem šel (iz Bele hiše), je bila
    Venezuela pred tem, da se sesuje. Prevzeli bi jo in prevzeli bi nafto. Imeli bi
    jo pred vrati," je dejal Donald Trump na zborovanju republikanske stranke junija
    lani, s čimer je spodbudil domneve številnih, da naj bi ZDA stale za poskusom
    državnega udara leta 2019 v Venezueli, ko naj bi skušal Washington spraviti Madura
    z oblasti in ustoličiti mladega, neizkušenega, a proameriškega desničarskega opozicijskega
    politika Juana Guaidoja.'
  - Zgodba, ki se ponavlja že vse od vladavine pokojnega Huga Chaveza, ki je šel s
    svojimi socialističnimi politikami in kritiko ZDA ameriški administraciji močno
    v nos, tako da je skušala administracija Georgea W. Busha Venezuelo čim bolj osamiti.
  - A karizmatični Chavez je užival neomajno podporo Venezuelcev, ki so pod njim zacveteli.
    Denarja je bilo zaradi visokih cen nafte takrat dovolj, vlada je vsem zagotavljala
    zdravstveno zavarovanje, šolanje in stanovanja, stopnja brezposelnosti in stopnja
    neenakosti sta bili najnižji v Latinski Ameriki, stopnja pismenosti pa najvišja.
  - A ZDA so Chavezu ves čas nasprotovale, in ko je bil leta 2002 izveden poskus državnega
    udara, je Chavez zanj okrivil ZDA, Cijini dokumenti pa kažejo, da je takratna
    Busheva administracija že nekaj tednov prej vedela za puč.
  - ZDA, ki imajo dolgo – in pogosto krvavo – zgodovino prevratov in poskusov prevratov
    v Latinski Ameriki, redno izražajo "zaskrbljenost" in grozijo s sankcijami, kadar
    je v teh državah izvoljen voditelj, ki jim ne ustreza. Vzroki so različni, a pri
    Venezueli je eden glavnih – nafta.
  - '"Za nafto gre … spet," je februarja 2019 med nemiri v Venezueli tvitnila takrat
    še demokratska kongresnica in predsedniška kandidatka Tulsi Gabbard.'
  - Ta južnoameriška država ima namreč največje naftne rezerve na svetu, Trump pa
    kot predsednik ni skrival, da si Washington želi nadzirati naravne vire tujih
    držav. Tako se je leta 2020 v intervjuju za Fox News hvalil, da ameriška vojska
    zaseda z nafto bogate predele Sirije prav zato, da bi se ZDA okoristile z njeno
    nafto.
  - Podobne izjave so dajali tudi drugi člani Trumpove administracije. Tako je njegov
    takratni svetovalec za nacionalno varnost John Bolton ob poskusu menjave Madura
    za Guaidoja januarja 2019 v pogovoru za Fox News neposredno dejal, da se želijo
    Washington in ameriške korporacije okoristiti z venezuelsko nafto.
  - '"Opazujemo te naftne zaloge. To je daleč najpomembnejši vir prihodkov za venezuelsko
    vlado. Zelo resno preučujemo, kaj storiti s tem," je razlagal.'
  - '"Pogovarjamo se z večjimi ameriškimi podjetji, ki so bodisi v Venezueli bodisi
    tu v ZDA. Mislim, da imamo isti cilj. Venezuela je ena od treh držav, ki sem jih
    označil za ''trojko tiranije''. Za ameriško gospodarstvo bi veliko pomenilo, če
    bi lahko ameriška naftna podjetja vlagala in delovala v venezuelski naftni industriji.
    Bilo bi dobro za prebivalce Venezuele. In bilo bi dobro za ZDA."'
  - Še isti mesec so ZDA uvedle sankcije proti venezuelskemu državnemu naftnemu podjetju
    PDVSA. "Z našimi sankcijami proti Venezueli smo zamrznili sedem milijard sredstev
    PDVSA-ja, sankcije pa bodo državo stale 11 milijard izgubljenih dohodkov v naslednjem
    letu," se je pohvalil Bolton.
  - S sankcijami je bila Venezuela gospodarsko močno načeta, gospodarsko stanje pa
    je povzročilo tudi eno največjih migrantskih kriz na svetu, pri čemer je državo
    zapustilo skoraj 7,7 milijona prebivalcev – od tega jih je večina skušala boljše
    življenje iskati v latinskoameriških državah.
  - 'Ne gre zanemariti niti Boltonovega posrednega priznanja, ko je leta 2022 govoril
    o vdoru Trumpovih podpornikov v kongres: "6. januar ni bil državni udar, jaz že
    vem, saj sem jih načrtoval veliko. Samo poglejte, kaj smo skušali storiti v Venezueli
    ..."'
  - Se zgodovina ponavlja?
  - Osrednji zahodni mediji so polni naslovov o "dvomljivih" izidih volitev v Venezueli
    in kako svetovni voditelji izražajo skepso glede legitimnosti in poštenosti volilnega
    procesa.
  - '"ZDA in latinskoameriški voditelji po Madurovi razglasitvi zmage dvomijo o izidu
    volitev v Venezueli," se bere naslov v Forbesu.'
  - V članku ta ameriška revija navaja ameriškega državnega sekretarja Blinkna ("Resno
    nas skrbi, da oznanjeni izid ne odraža volje ali glasov venezuelskega ljudstva"),
    republikanskega senatorja Marca Rubia ("Najbolj predvidljiva in absurdna volilna
    prevara v moderni zgodovini ") in peščico latinskoameriških voditeljev, pri čemer
    prednjačijo skrajno desni voditelji, kot sta argentinski predsednik Javier Milei,
    čigar izjav zahodni mediji vse do zdaj nikdar niso jemali prav resno, ali pa urugvajski
    predsednik Luis Lacalle Pou.
  - Eden najbolj angažiranih v podpori venezuelski opoziciji in kritiki Madura pa
    je v zadnjih 48 urah Elon Musk, ki je v nizu tvitov napadel "venezuelskega diktatorja"
    in pri tem delil tudi nekaj videoposnetkov, ki so jih bralci naglo prepoznali
    kot neverodostojne. Zanimivo je, da Musk do aprila letos o Venezueli ni tvitnil
    niti enkrat.
  - Morda je zgolj naključje, ampak večina voditeljev, ki so ostro kritizirali izid
    venezuelskih volitev, je tudi neomajnih podpornikov Izraela.
  - In medtem ko je Maduro izrazil vso podporo palestinskemu narodu in ostro obsodil
    Izrael, celo ob oddaji glasu, je desničarska vodja venezuelske opozicije Maria
    Corina Machado, ki podpira Madurovega izzivalca Edmunda Gonzaleza Urrutio, izrazila
    popolno podporo Izraelu.
  - Še več – Machado je leta 2018 izraelskemu premierju Benjaminu Netanjahuju poslala
    pismo, v katerem ga je prosila, naj Izrael vojaško posreduje v Venezueli.
  - Kot pri prejšnjih očitkih nelegitimnih volitev ZDA tudi tokrat niso predložile
    dokazov.
  - 'Kot so opozorili pri WikiLeaksu: "Desničarska opozicija Venezuele in ameriški
    mediji trdijo, da se je na volitvah 28. julija zgodila prevara glede na izide
    vzporednih volitev, ki jih je izvedla z ameriško vlado povezana družba Edison
    Research, ki sodeluje s CIO povezanimi ameriškimi državnimi propagandnimi organi
    ter je bila dejavna v Ukrajini, Gruziji in Iraku."'
  - Ob tem je treba poudariti, da tuji opazovalci – 900 vse skupaj – o nepravilnostih
    niso poročali.
  - '"Sem v Venezueli kot opazovalec in lahko z gotovostjo povem, da po sistematičnem
    vmešavanju protidemokratičnih sil iz ZDA volilni izidi odražajo voljo volivcev,"
    je na omrežju X zapisal aktivist za človekove pravice Ajamu Baraka.'
  - Opazovalci iz ameriškega odvetniškega ceha (NLG) pa so v ponedeljek sporočili,
    da je " delegacija ugotovila transparenten, pošten volilni postopek, pri čemer
    je bila vsa pozornost usmerjena na legitimnost, dostop do volišč in pluralizem
    ".
  - '"Kljub stabilnosti volilnega sistema opozicija s podporo ZDA in proti Maduru
    uperjenih zahodnih medijev ne želi sprejeti izidov, s čimer spodkopava stabilnost
    venezuelske demokracije," so med drugim poudarili.'
  - In kdo točno so protestniki, ki so se množično podali na ulice po Madurovi razglasitvi
    zmage? Neodvisni mediji poročajo, da gre za besne privržence desne opozicije,
    pri čemer je ena skupina požgala bolnišnico, druga pa zrušila kip staroselskega
    poglavarja Coromota in pri tem vzklikala "Naj živi Kristus", ko so vlekli kip
    te zgodovinske osebnosti po ulicah.
  - '"Napad venezuelskih desničarjev na staroselski kip, "duhovni simbol chavizma",
    točno kaže, kakšen tip nasilnega rasizma podpirajo ameriške politične elite in
    milijarderji, kot je Elon Musk. Tu ne gre za volitve. Tu gre za povrnitev starega
    kolonialnega reda," je na omrežju X zapisal eden vidnejših ameriških staroselskih
    aktivistov, novinar in zgodovinar na Univerzi v Minnesoti Nick Estes.'
  - MintPress, neodvisni novinarski čuvaj (watchdog), navaja, da v Venezueli poteka
    državni udar, protestniki pa so ponoči zažgali bolnišnico in lekarno v Caracasu
    za socialno ogrožene. Ameriški neodvisni novičarski portal The Grayzone News dogajanje
    v Venezueli označuje za " še eno ameriško barvno revolucijo ".
  - '"Ne prenehajte kritično razmišljati samo zato, ker so vam vse življenje dopovedovali,
    da je Venezuela "socialistična". Venezuelska opozicija se sklicuje na volilne
    prevare in izpodbija tako rekoč vsake volitve, ki so jih izgubili, odkar se je
    Chavez povzpel na oblast. A kljub temu jim nikdar ne uspe predložiti dokazov,
    to pa zato, ker ima venezuelski volilni proces precej več varovalk, da ni nepravilnosti
    in prevar, kot tisti, ki ga imamo v ZDA," j e na omrežju X zapisala novinarka
    Greyzona Anya Parampil in avtorica knjige Korporativni državni udar.'
  - Parampil ni edina, ki to izpostavlja – nekdanji ameriški predsednik Jimmy Carter
    je volilni sistem v Venezueli leta 2012 označil celo kot "najboljšega na svetu".
    Za enega najslabših na svetu pa je po drugi strani označil ameriškega, in sicer
    zaradi izjemnih finančnih vložkov zasebnih donatorjev, nad katerimi ni nobenega
    nadzora in pregleda.
  - V Venezueli se volilne naprave aktivirajo z dvostopenjskim postopkom preverjanja,
    volivci ob oddaji glasu skenirajo svoj prstni odtis, oblasti prvič že po zaprtju
    volišč vzamejo vzorec oddanih glasov, celoten postopek pa spremljajo mednarodni
    opazovalci.
  - Je pa dogajanje v Venezueli očitno eno redkih, ki je povezalo ameriške republikance
    in demokrate – čeprav na slednje v zadnjih tednih leti kar nekaj očitkov glede
    lastnega volilnega procesa in transparentnosti.
  - 'Neodvisna ameriška predsedniška kandidatka Jill Stein tako pravi: "Medtem ko
    Bidnova administracija pridiga Venezueli glede demokracije, njena lastna stranka
    s tožbami preprečuje kandidaturo tekmecem, najema posameznike, da sabotirajo nasprotnike,
    in celo zadržujejo javna sredstva, do katerih smo upravičeni. Utihnite glede Venezuele
    in nehajte ubijati demokracijo v ZDA."'
  title: Volitve v Venezueli - res oporečne ali izid zgolj ne ustreza ZDA?
  n_comments: 62
