Text file: 9745.txt
author: Aleksander Nerat
downvotes: 0
end consideration date: 2019-01-17
id: '9745'
number comments: 11
number views: 1589
proposal type: Odziv pristojnega organa
response: "Odziv Ministrstva za pravosodje\n\nUstava Republike Slovenije (v nadaljevanju\
  \ Ustava) v 125. \u010Dlenu dolo\u010Da, da so sodniki pri opravljanju sodni\u0161\
  ke funkcije neodvisni. Vezani so le na ustavo in zakon, kar je edini pogoj, ki se\
  \ pri izvajanju sodni\u0161ke funkcije postavlja pred sodnike. Navedena dolo\u010D\
  ba je temeljna ustavna dolo\u010Dba, ki predstavlja izhodi\u0161\u010De za ves sodni\
  \ sistem, za sodi\u0161\u010De in za funkcijo sodnikov (Tako tudi Komentar Ustave\
  \ Republike Slovenije, F. Arhar et al, Fakulteta za podiplomske dr\u017Eavne in\
  \ evropske \u0161tudije, 2010, komentar k 125. \u010Dlenu, str. 903). Pri sodni\u0161\
  ki neodvisnosti namre\u010D ne gre za \"stanovski privilegij\" ali za svobo\u0161\
  \u010Dino, saj bi bilo to nezdru\u017Eljivo z na\u010Delom enakosti, ampak je to\
  \ sodni\u0161ko ustavnopravno garancijo treba razumeti izklju\u010Dno v zvezi s\
  \ funkcijo pravosodja kot samostojne veje izvr\u0161evanja dr\u017Eavne oblasti.\
  \ \xBBNeodvisnost sodnika pri opravljanju sodni\u0161ke funkcije (125. \u010Dlen\
  \ ustave) hkrati pomeni tudi njegovo tudi njegovo odgovornost v primeru kr\u0161\
  enja Ustave, huj\u0161e kr\u0161itve zakona ali zlorabe sodne funkcije (2. in 3.\
  \ odst. 132. \u010Dlena Ustave)\xAB (Tako Ustavno sodi\u0161\u010De v odlo\u010D\
  bi \u0161t.\_ U-I-60/92 z dne 17. 6. 1993). V relaciji do mednarodnega prava in\
  \ mednarodnih aktov, ki obvezujejo Slovenijo, pa to pomeni, da je sodnik je pri\
  \ svojem delu, torej sojenju, dol\u017Ean upo\u0161tevati tudi splo\u0161na na\u010D\
  ela mednarodnega prava in ratificirane in objavljene mednarodne pogodbe, kot to\
  \ izhaja iz dolo\u010Dbe 8. \u010Dlena Ustave.\_\_\n\nEna od temeljnih prvin sodnikove\
  \ neodvisnosti je tudi trajni sodni\u0161ki mandat, ki ga dolo\u010Da 129. \u010D\
  len Ustave. Prav zaradi varnosti in neodvisnosti sodni\u0161ke funkcije Ustava v\
  \ 132. \u010Dlenu ureja tudi prenehanje in odvzem te funkcije. Prvi odstavek 132.\
  \ \u010Dlena Ustave dolo\u010Da, da sodniku sodni\u0161ka funkcija preneha, \u010D\
  e nastopijo razlogi, ki jih dolo\u010Da zakon. Drugi odstavek istega \u010Dlena\
  \ nadalje dolo\u010Da, da lahko Dr\u017Eavni zbor na predlog Sodnega sveta sodnika\
  \ razre\u0161i, \u010De le-ta pri opravljanju sodni\u0161ke funkcije kr\u0161i Ustavo\
  \ ali huje kr\u0161i zakon. Po tretjem odstavku 132. \u010Dlena Ustave pa Dr\u017E\
  avni zbor razre\u0161i sodnika v primeru naklepno storjenega kaznivega dejanja z\
  \ zlorabo sodne funkcije, ugotovljenega s pravnomo\u010Dno sodno odlo\u010Dbo.\_\
  \n\nPolo\u017Eaj in slu\u017Ebo sodnikov ureja Zakon o sodni\u0161ki slu\u017Ebi\
  \ (v nadaljevanju ZSS). Ta v 1. \u010Dlenu dolo\u010Da, da dobi sodnik, izvoljen\
  \ v sodni\u0161ko funkcijo, polo\u017Eaj, ki mu ga zagotavljajo ustava, zakon, ki\
  \ ureja organizacijo in pristojnost sodi\u0161\u010D ter sam ZSS. Po prvem odstavku\
  \ 2. \u010Dlena ZSS mora sodnik pri uresni\u010Devanju svojih pravic vselej ravnati\
  \ tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodni\u0161ke\
  \ slu\u017Ebe. Glede prenehanja sodni\u0161ke funkcije pa ZSS v 5. \u010Dlenu dolo\u010D\
  a, da funkcija sodniku preneha v primerih in pod pogoji, ki jih dolo\u010Data ustava\
  \ in ZSS.\_\n\nRazlogi, na katere prvi odstavek 132. \u010Dlena Ustave ve\u017E\
  e prenehanje sodni\u0161ke funkcije po samem zakonu, so dolo\u010Deni v prvem odstavku\
  \ 74. \u010Dlena ZSS. Na tem mestu bi izpostavili le razloga iz 7. in 8. to\u010D\
  ke omenjenega odstavka. 7. to\u010Dka kot razlog za prenehanje sodni\u0161ke funkcije\
  \ dolo\u010Da oceno slu\u017Ebe sodnika, iz katere izhaja, da sodnik ne ustreza\
  \ sodni\u0161ki slu\u017Ebi, medtem ko 8. to\u010Dka 74. \u010Dlena ZSS kot razlog\
  \ dolo\u010Da izre\u010Deno disciplinsko sankcijo prenehanja sodni\u0161ke funkcije.\
  \ Le-ta se lahko sodniku izre\u010De na podlagi petega odstavka 83. \u010Dlena ZSS,\
  \ \u010De zaradi te\u017Eje disciplinske kr\u0161itve ni ve\u010D primeren za opravljanje\
  \ sodni\u0161ke funkcije.\_\n\nDa sodnik ne ustreza sodni\u0161ki slu\u017Ebi, lahko\
  \ ugotovi pristojni personalni svet z oceno sodni\u0161ke slu\u017Ebe po 1. to\u010D\
  ki prvega odstavka 32. \u010Dlena ZSS. Kriteriji, na podlagi katerih izdela personalni\
  \ svet oceno sodni\u0161ke slu\u017Ebe, so dolo\u010Deni v Merilih za kakovost dela\
  \ sodnikov za oceno sodni\u0161ke slu\u017Ebe (v nadaljevanju Merila), ki jih sprejme\
  \ Sodni svet. Ocena sodni\u0161ke slu\u017Ebe, ki jo poda pristojni personalni svet,\
  \ mora vsebovati opredelitev do naslednjih kriterijev:\ndelovne sposobnosti in strokovnega\
  \ znanja,osebnostnih lastnosti insocialnih ve\u0161\u010Din.\_\nPri sodnikih, ki\
  \ opravljajo vodstvene naloge, pa se dodatno ocenjuje \u0161e kriterij sposobnosti\
  \ opravljanja nalog vodstvenega mesta.\n\nPri ocenjevanju kriterija delovne sposobnosti\
  \ in strokovnega znanja sodnika\_ personalni svet po prvi alineji 8. \u010Dlena\
  \ Meril med drugim upo\u0161teva tudi kvaliteto sodnih odlo\u010Db, dose\u017Eeno\
  \ stopnjo pravilnosti in zakonitosti sodnikovega odlo\u010Danja, ugotovljeno v postopkih\
  \ s pravnimi sredstvi ter njegovo sposobnosti za re\u0161evanje zapletenih in kompleksnih\
  \ zadev.\_\n\nPoleg zgoraj navedenega personalni svet pri oceni sodni\u0161ke slu\u017E\
  be upo\u0161teva tudi mnenje predsednika sodi\u0161\u010Da oziroma vodje oddelka,\
  \ na katerem ocenjevani sodnik opravlja sodni\u0161ko slu\u017Ebo, podatke, ki jih\
  \ sam pridobi z vpogledom v ustrezno \u0161tevilo zadev v skladu s 7. \u010Dlenom\
  \ Meril in mnenje oddelka (neposredno vi\u0161jega) sodi\u0161\u010Da, ki obravnava\
  \ pravna sredstva zoper odlo\u010Dbe ocenjevanega sodnika v skladu s 5. \u010Dlenom\
  \ Meril. Mnenje o ocenjevanem sodniku, ki ga personalnemu svetu poda predsednik\
  \ sodi\u0161\u010Da oziroma vodja oddelka, na katerem ocenjevani sodnik opravlja\
  \ sodni\u0161ko slu\u017Ebo, mora vsebovati tudi opredelitev o sodnikovi sposobnosti\
  \ razre\u0161evanja pravnih vpra\u0161anj, upo\u0161tevaje podatke o \u0161tevilu\
  \ zadev, v katerih je bilo vlo\u017Eeno pravno sredstvo v primerjavi s \u0161tevilom\
  \ vseh re\u0161enih zadev v ocenjevalnem obdobju in podatke o dose\u017Eenem razmerju\
  \ med zadevami, ki so bile v ocenjevalnem obdobju v postopku s pravnim sredstvom\
  \ potrjene, spremenjene ali razveljavljene. Na podlagi predlo\u017Eenih mnenj pa\
  \ se lahko personalni svet odlo\u010Di \u0161e za vpogled v najve\u010D deset sodnih\
  \ spisov v zadevah, ki jih je re\u0161eval ocenjevani sodnik in v katerih je bil\
  \ postopek pravnomo\u010Dno kon\u010Dan v ocenjevalnem obdobju.\_\n\nFakultativna\
  \ razre\u0161itev sodnika s strani Dr\u017Eavnega zbora, ki jo dopu\u0161\u010D\
  a drugi odstavek 132. \u010Dlena Ustave, pride v po\u0161tev, \u010De sodnik pri\
  \ opravljanju sodni\u0161ke funkcije kr\u0161i Ustavo ali huje kr\u0161i zakon.\
  \ Postopanje v tak\u0161nem primeru natan\u010Dneje ureja 78. \u010Dlen ZSS. \u010C\
  e je bil sodnik obsojen zaradi naklepnega kaznivega dejanja na zaporno kazen, ki\
  \ je dalj\u0161a od \u0161estih mesecev, Sodni svet Dr\u017Eavnemu zboru predlaga,\
  \ da sodnika razre\u0161i, v ostalih sodbah, s katerimi je sodnik obsojen za kaznivo\
  \ dejanje, pa Sodni svet Dr\u017Eavni zbor le obvesti (drugi odstavek 78. \u010D\
  lena ZSS). Sodni svet pa predlaga Dr\u017Eavnemu zboru, da sodnika razre\u0161i,\
  \ \u010De je bil sodnik obsojen na zaporno kazen, kraj\u0161o od \u0161estih mesecev,\
  \ ali na neprostostno kazen (pogojna obsodba ali denarna kazen), \u010De gre za\
  \ kaznivo dejanje, zaradi katerega je sodnik osebnostno neprimeren za opravljanje\
  \ sodni\u0161ke funkcije. V vseh primerih iz 78. \u010Dlena ZSS gre za kazniva dejanja,\
  \ ki ne pred\xACstavljajo hkrati zlorabe sodne funkcije, torej za primere, ko sodnik\
  \ stori kaznivo dejanje zunaj sodni\u0161ke slu\u017Ebe.\n\nZ dolo\u010Dbo tretjega\
  \ odstavka 132. \u010Dlena Ustave pa je predviden primer razre\u0161itve sodnika\
  \ s strani Dr\u017Eavnega zbora, \u010De stori sodnik naklepno kaznivo dejanje z\
  \ zlorabo sodne funkcije in je to ugo\xACtovljeno s pravnomo\u010Dno sodno odlo\u010D\
  bo. Sodi\u0161\u010De mora pravnomo\u010Dno obsodilno sodbo poslati Sodnemu svetu,\
  \ ta pa je dol\u017Ean brez odla\u0161anja obvestiti Dr\u017Eavni zbor, ki sodnika\
  \ razre\u0161i. Tako v Ustavi, kot v drugem odstavku 77. \u010Dlena ZSS, ki natan\u010D\
  neje ureja postopanje v gornjem primeru, se razre\u0161itev postavlja kot obvezna.\
  \ (Komentar Ustave Republike Slovenije, F. Arhar et al, Fakulteta za podiplomske\
  \ dr\u017Eavne in evropske \u0161tudije, 2010, komentar k 132. \u010Dlenu, str.\
  \ 924)\n\nZgoraj citirana odlo\u010Dila veljavnih predpisov torej dolo\u010Dajo\
  \ \u0161tevilne, \u017Ee uveljavljene mehanizme nadzora sodnika pri opravljanju\
  \ sodni\u0161ke slu\u017Ebe, ki veljajo tudi za primere v pobudi izpostavljenega\
  \ domnevnega nespo\u0161tovanja sodnih odlo\u010Db nadrejenih sodi\u0161\u010D oziroma\
  \ zavezujo\u010Dih sodb. Glede na zgoraj obrazlo\u017Eeno menimo, da je veljavna\
  \ ureditev prenehanja in odvzema sodni\u0161ke funkcije zaradi nesposobnosti opravljanja\
  \ le-te ali zaradi nevestnega, nestrokovnega ali pristranskega opravljanja sodni\u0161\
  ke funkcije, torej tudi ko gre za vpra\u0161anje spo\u0161tovanja osnovnih pravnih\
  \ na\u010Del ter pravnega reda Republike Slovenije ter EU, \u017Ee urejena v skladu\
  \ s predlogom dr\u017Eavljana."
response date: 2019-03-19
response due date: null
sent date: 2018-12-27
title: "Prekinitev sodnega mandata sodnikom, ki ne spo\u0161tujejo sodb nadrejenih\
  \ sodi\u0161\u010D in/ali zavezujo\u010Dih sodb"
upvotes: 83
url: https://predlagam.vladi.si/predlog/9745
