Text file: 6878.txt
author: opazovalka
downvotes: 5
end consideration date: 2015-08-28
id: '6878'
number comments: 8
number views: 2844
proposal type: Odziv pristojnega organa
response: "Odziv Ministrstva za javno upravo\nMinistrstvo za javno upravo (v nadaljnjem\
  \ besedilu: ministrstvo) je pristojno za pripravo predlogov in tolma\u010Denje zakonov\
  \ s podro\u010Dja volilne zakonodaje na dr\u017Eavni in lokalni ravni ter zakonov,\
  \ ki urejajo polo\u017Eaj funkcionarjev, med drugim tudi zakona o poslancih. V nadaljevanju\
  \ iz vidika pristojnosti ministrstva podajamo kratek pregled veljavne ustavne ureditve\
  \ volilnega sistema in polo\u017Eaja poslancev ter na\u010Delno opredelitev do samega\
  \ predloga.\nIz Ustave Republike Slovenije (v nadaljevanju: ustava) izhaja, da dr\u017E\
  avni zbor sestavljajo poslanci dr\u017Eavljanov Slovenije in \u0161teje 90 poslancev.\
  \ Poslanci se volijo s splo\u0161nim, enakim, neposrednim in tajnim glasovanjem.\
  \  Poslanci se volijo po na\u010Delu  sorazmernega predstavni\u0161tva ob \u0161\
  tiriodstotnem volilnem pragu za vstop v Dr\u017Eavni zbor. Volilni sistem ureja\
  \  Zakon o volitvah v dr\u017Eavni zbor.  Pomembno je \u0161e dodatno dolo\u010D\
  ilo (ki po mnenju stroke v praksi \u0161e ni uveljavljeno), zapisano v 5. odstavku\
  \ 80. \u010Dlena ustave, ki pravi,da imajo volivci odlo\u010Dilen vpliv na dodelitev\
  \ mandatov kandidatom.\nV Sloveniji izvajamo  razli\u010Dico proporcionalnega volilnega\
  \ sistema, za katerega je za razliko od ve\u010Dinskega, zna\u010Dilno dejstvo,\
  \ da volivec nima neposrednega vpliva na izvolitev kandidata za poslanca. Volitve\
  \ potekajo v 8 volilnih enotah in vsaka volilna enota je razdeljena na 11 volilnih\
  \ okrajev. Iz vsake od 8 enot je izvoljenih 11 poslancev. Dejansko se glasovi, ki\
  \ jih dobivajo kandidati na volitvah se\u0161tevajo v korist liste kandidatov na\
  \ ravni celotne volilne enote (kandidati torej niso izvoljeni po posameznih volilnih\
  \ okrajih). Za volitve poslancev italijanske oziroma mad\u017Earske narodne skupnosti\
  \ se na obmo\u010Djih, kjer ti skupnosti \u017Eivita, oblikujeta posebni volilni\
  \ enoti, kjer se voli po ve\u010Dinskem volilnem sistemu.\nProporcionalni sistem\
  \ v najve\u010Dji mo\u017Eni meri posku\u0161a izena\u010Diti \u0161tevilo strankarskih\
  \ sede\u017Eev in volilni rezultat. Pomembno pa je tudi dejstvo, v proporcionalnem\
  \ sistemu volivec dejansko ne odlo\u010Da o posameznih kandidatih pa\u010D pa o\
  \ strankarskih listah. Posledi\u010Dno je te\u017Eko dose\u010Di personalizacijo,\
  \ saj je potrebno dele\u017Ee glasov, ki jih dobi posamezni kandidat, prevesti v\
  \ mandate. Mandatov dejansko v praksi ne dobivajo kandidati neposredno, ampak liste\
  \ kandidatov. Ve\u010Djo personalizacijo bi omogo\u010Dili z uvedbo preferen\u010D\
  nega glasu, je pa v praksi vpra\u0161ljiva izvedba tega sistema.\nNe glede na navedeno\
  \ pa se  je v zvezi z vpra\u0161anjem mo\u017Enosti odpoklica poslanca oziroma prenehanja\
  \ mandata zaradi zamenjave stranke oziroma prehoda v drugo poslansko skupino, potrebno\
  \ osredoto\u010Diti na samo vsebino poslanskega mandata, ki je dolo\u010Dena z ustavo.\
  \  Prvi odstavek 82. \u010Dlena ustave,dolo\u010Da, da so \xBBposlanci predstavniki\
  \ vsega ljudstva in niso vezani na kakr\u0161nakoli navodila\xAB. Iz navedenega\
  \ izhaja, da je mandat poslanca reprezentativni (predstavni\u0161ki). Reprezentativni\
  \ (svobodni ali nevezani) mandat pomeni, da izvoljeni predstavnik v parlamentu ne\
  \ predstavlja posameznih volivcev, ki so ga izvolili, niti volilne enote, v kateri\
  \ je bil izvoljen, pa\u010D pa ljudstvo ko celoto. Enako velja tudi za dva poslanca\
  \ narodnih skupnosti, ki sta izvoljena le od predstavnikov narodnih skupnosti. Tovrstni\
  \ predstavni\u0161ki mandat je zna\u010Dilen za moderne demokracije. Samostojnost\
  \ poslanca izhaja tudi iz 2. \u010Dlena Zakona o poslancih, ki pravi, da so \xBB\
  poslanci predstavniki vsega ljudstva in pri izvr\u0161evanju poslanskega mandata\
  \ niso vezani na kakr\u0161nakoli navodila. Poslanski mandat izvr\u0161ujejo v skladu\
  \ z ustavo, zakonom in poslovnikom dr\u017Eavnega zbora\xAB.  Iz navedenega jasno\
  \ izhaja, da so poslanci pri odlo\u010Danju samostojni in pravno neodvisni vendar\
  \ niso nad ustavo (Glej Komentar Ustave Republike Slovenije, Fakulteta za podiplomske\
  \ dr\u017Eavne in evropske \u0161tudije, 2002, str. 780-782).\nJe pa poslanec vsekakor\
  \ politi\u010Dno \xBBodvisen\xAB. V praksi je vezan na politi\u010Dno stranko, ki\
  \ ji pripada in na kateri listi je kandidiral in bil izvoljen na volitvah. Ker gre\
  \ za politi\u010Dno vezanost, so v praksi tudi sankcije praviloma politi\u010Dne.\
  \ Neposlu\u0161nega poslanca tako stranka praviloma ve\u010D ne uvrsti na listo\
  \ kandidatov.\nPodobno velja za poslance narodnih skupnosti. Njun mandat je ravno\
  \ tako reprezentativen, saj ustava glede njunega polo\u017Eaja ne dolo\u010Da nikakr\u0161\
  nih izjem. Njihovo glasovanje oziroma drugo udejstvovanje v dr\u017Eavnem zboru\
  \ je lahko \u010Disto v nasprotju s stali\u0161\u010Di narodnih skupnosti, pa to\
  \ \u0161e ne pomeni, da  jih lahko odpokli\u010Dejo. Ravno tako kot pri drugih poslancih\
  \ pa je vpra\u0161anje politi\u010Dnih sankcij, ki se lahko zgodijo ob prihodnjih\
  \ volitvah.\nDruga\u010De je pri t.i. imperativnem mandatu poslanca, ki je bil v\
  \ preteklosti zna\u010Dilen za stanovsko dr\u017Eavo, v kateri so bili odposlanci\
  \ v stanovskem zboru strogo vezani na navodila volilnega telesa. V \u010Dasu mandata\
  \ jih je bilo mogo\u010De odpoklicati. Sodobne demokracije imperativnega mandata\
  \ danes ne poznajo.\nSklepno ugotavljamo, da bi vsaj delno lahko pritrdili ugotovitvi\
  \ predlagatelja, da gre za vpra\u0161anje legitimnosti prestopa poslanca v povezavi\
  \  z dejstvom, da se volivec odlo\u010Da na podlagi programa stranke, ker je jasno,\
  \ da v praksi ni neposrednega vpliva volivca na izbiro kandidata. Kakr\u0161enkoli\
  \ odpoklic ali \u201Dprenehanja mandata\u201D  zaradi \u201Cprestopa\u201D poslanca\
  \ (oziroma dolo\u010Ditev tovrstne materije v zakonu) pa po na\u0161em mnenju ne\
  \ bi bil  skladen z dolo\u010Dili ustave. Reprezentativni (svobodni ali nevezani)\
  \ mandat poslanca namre\u010D pomeni, da izvoljeni predstavnik v parlamentu ne predstavlja\
  \ posameznih volivcev, ki so ga izvolili, niti ne volilne enote, v kateri je bil\
  \ izvoljen, pa\u010D pa ljudstvo kot celoto.  Poslanca  ni mogo\u010De odpoklicati\
  \ zaradi njegovih politi\u010Dnih stali\u0161\u010D, saj bi s tem posegli tudi v\
  \ ustavno varovano pravico do politi\u010Dnega zdru\u017Eevanja, v svobodo govora\
  \ in vesti. Sankcija za poslan\u010Devo u\u010Dinkovito ali neu\u010Dinkovito delo\
  \ je lahko politi\u010Dna in je preprosto v tem, da bo na novih volitvah izvoljen\
  \ ali ne. \n "
response date: 2015-09-22
response due date: null
sent date: 2015-07-30
title: prenehanje mandata poslancu, ki zamenja stranko med mandatom
upvotes: 20
url: https://predlagam.vladi.si/predlog/6878
