Text file: 6204.txt
author: KO17
downvotes: 4
end consideration date: 2014-11-18
id: '6204'
number comments: 14
number views: 2518
proposal type: Odziv pristojnega organa
response: "Odziv Ministrstva za delo, dru\u017Eino, socialne zadeve in enake mo\u017E\
  nosti\nAktualna ureditev\nPosebni ukrepi so namenjeni uresni\u010Ditvi dejanske\
  \ enakosti oseb, ki so v manj ugodnem polo\u017Eaju zlasti zaradi npr. svojega spola,\
  \ narodnosti, rase ali etni\u010Dnega porekla, vere ali prepri\u010Danja, invalidnosti,\
  \ starosti in spolne usmerjenosti. Posebni ukrepi se lahko sprejmejo z namenom prepre\u010D\
  evanja ali odpravljanja posledic tak\u0161nega polo\u017Eaja oziroma predstavljajo\
  \ nadomestilo za manj ugoden polo\u017Eaj.  Tak\u0161no razli\u010Dno obravnavanje\
  \ mora upravi\u010Devati zakonit cilj, sredstva za dosego tega cilja pa morajo biti\
  \ ustrezna in potrebna. Posebni ukrepi oziroma tak\u0161na razli\u010Dna obravnava\
  \ ne pomenijo diskriminacije. Izvajajo se lahko samo toliko \u010Dasa, dokler je\
  \ to potrebno, da se dose\u017Ee namen oziroma cilj, zaradi katerega so bili uvedeni.\n\
  Uporabo posebnih ukrepov na podro\u010Dju enakosti spolov dolo\u010Da Konvencija\
  \ OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije \u017Eensk. Kot je opredeljeno v 4. \u010D\
  lenu konvencije, je namen razli\u010Dnega obravnavanja pospe\u0161iti uresni\u010D\
  evanje dejanske enakosti \u017Eensk in mo\u0161kih, vendar tak\u0161no razli\u010D\
  no obravnavanje ne sme povzro\u010Diti neenakih ali posebnih meril in preneha veljati,\
  \ ko so dose\u017Eene enake mo\u017Enosti in enaka obravnava \u017Eensk in mo\u0161\
  kih. Tudi Pogodba Evropske unije v 157. \u010Dlenu dolo\u010Da, da z namenom zagotoviti\
  \ dejansko polno enakost med mo\u0161kimi in \u017Eenskami v delovnem \u017Eivljenju,\
  \ na\u010Delo enakega obravnavanja dr\u017Eavam \u010Dlanicam ne prepre\u010Duje\
  \ ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifi\u010Dnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno\
  \ zastopanemu spolu olaj\u0161a opravljanje poklicne dejavnosti ali prepre\u010D\
  i ali izravna neugoden polo\u017Eaj v poklicni karieri. Posebno dolo\u010Dbo o \
  \ sprejetju posebnih ukrepov za zagotovitev dejanske enakosti vsebujejo tudi direktive\
  \ s podro\u010Dja enakih mo\u017Enosti in enakega obravnavanja \u017Eensk in mo\u0161\
  kih ter nediskriminacije.\nPravno podlago za sprejetje tovrstnih ukrepov dajeta\
  \ Zakon o uresni\u010Devanju na\u010Dela enakega obravnavanja in Zakon o enakih\
  \ mo\u017Enosti \u017Eensk in mo\u0161kih.\n Zakon o uresni\u010Devanju na\u010D\
  ela enakega obravnavanja opredeljuje posebne ukrepe v 6. \u010Dlenu:   \u201C(1)\
  \ Posebni ukrepi so za\u010Dasni ukrepi, ki imajo za cilj zagotoviti dejansko enakost\
  \ oseb, ki so v manj ugodnem polo\u017Eaju zlasti zaradi svojega spola, narodnosti,\
  \ rase ali etni\u010Dnega porekla, vere ali prepri\u010Danja, invalidnosti, starosti\
  \ in spolne usmerjenosti. Posebni ukrepi se lahko sprejmejo z namenom prepre\u010D\
  evanja ali odpravljanja posledic tak\u0161nega polo\u017Eaja oziroma predstavljajo\
  \ nadomestilo za manj ugoden polo\u017Eaj.\n(2) Posebni ukrepi so zlasti:  pozitivni\
  \ ukrepi, ki ob enakem izpolnjevanju predpisanih meril in pogojev dajejo prednost\
  \ osebam z dolo\u010Deno osebno okoli\u0161\u010Dino in se uporabijo v primerih,\
  \ ko obstaja o\u010Ditno nesorazmerje v zastopanosti oseb z dolo\u010Deno osebno\
  \ okoli\u0161\u010Dino, spodbujevalni ukrepi, ki dajejo posebne ugodnosti ali uvajajo\
  \ posebne spodbude za osebe v manj ugodnem polo\u017Eaju.\u201D\nZakon o enakih\
  \ mo\u017Enostih \u017Eensk in mo\u0161kih opredeljuje posebne ukrepe v 7. \u010D\
  lenu:\n\xBB(1) Posebni ukrepi so za\u010Dasni ukrepi, namenjeni ustvarjanju enakih\
  \ mo\u017Enosti \u017Eensk in mo\u0161kih ter spodbujanju enakosti spolov na posameznih\
  \ podro\u010Djih  dru\u017Ebenega \u017Eivljenja, kjer se ugotavlja neuravnote\u017E\
  ena zastopanost spolov oziroma neenak polo\u017Eaj oseb enega spola. (2) Neuravnote\u017E\
  ena zastopanost spolov v smislu prej\u0161njega odstavka je podana, \u010De je zastopanost\
  \ enega spola na posameznem podro\u010Dju  dru\u017Ebenega \u017Eivljenja ali njegovem\
  \ delu ni\u017Eja od 40%. (3) S posebnimi ukrepi se odstranjujejo objektivne ovire\
  \ za neuravnote\u017Eeno zastopanost spolov oziroma za neenak polo\u017Eaj oseb\
  \ enega spola ali dajejo posebne ugodnosti v smislu vzpodbude manj zastopanemu spolu\
  \ oziroma spolu, ki je v neenakem polo\u017Eaju, ki pa morajo biti utemeljene in\
  \ sorazmerne glede na namen posebnega ukrepa. (4) Posebni ukrepi so zlasti: -  \
  \   pozitivni ukrepi, ki ob enakem izpolnjevanju predpisanih meril in pogojev dajejo\
  \ prednost osebam tistega spola, ki so zastopane v manj\u0161em \u0161tevilu oziroma\
  \ so v neenakem polo\u017Eaju glede na spol, dokler ni dose\u017Eena uravnote\u017E\
  ena ali enaka zastopanost, -     spodbujevalni ukrepi, ki dajejo posebne ugodnosti\
  \ ali uvajajo posebne spodbude z namenom odpravljanja neuravnote\u017Eene zastopanosti\
  \ spolov oziroma neenakega polo\u017Eaja glede na spol, ter -     programski ukrepi\
  \ v obliki aktivnosti za osve\u0161\u010Danje in akcijskih na\u010Drtov za spodbujanje\
  \ ter ustvarjanje enakih mo\u017Enosti in enakosti spolov.\xAB\nPoleg splo\u0161\
  ne opredelitve oziroma podlage za sprejem posebnih ukrepov, tudi ustava in nekateri\
  \ podro\u010Dni zakoni opredeljujejo sprejem posebnih ukrepov.\nNa podro\u010Dju\
  \ politi\u010Dne zastopanosti Ustava RS v 43. \u010Dlenu (\u010Detrti odstavek)\
  \  dolo\u010Da, da se z zakonom dolo\u010Di ukrepe za spodbujanje enakih mo\u017E\
  nosti \u017Eensk in mo\u0161kih pri kandidiranju na volitvah v dr\u017Eavne organe\
  \ in organe lokalnih skupnosti. Zakonodajalec je to pooblastilo uresni\u010Dil leta\
  \ 2005 s sprejetjem Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o lokalnih volitvah\
  \ (Uradni list RS, \u0161t. 72/2005), ki v 70.a \u010Dlenu dolo\u010Da, da morajo\
  \ politi\u010Dna stranka ali volivci, ki v volilni enotni predlagajo  ve\u010D kot\
  \ enega kandidata oziroma kandidatko, vsakemu od obeh spolov zagotoviti najmanj\
  \ 40 odstotkov mest na kandidatni listi ter svoje kandidatke in kandidate na prvi\
  \ polovici kandidatne liste razporediti izmeni\u010Dno po spolu.\nLeta 2006 je Dr\u017E\
  avni zbor RS sprejel Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o volitvah v Dr\u017E\
  avni zbor (Uradni list RS, \u0161t. 78/2006). Dolo\u010Dba o uravnote\u017Eeni zastopanosti\
  \ spolov na kandidatnih listah dolo\u010Da, da na kandidatni listi, na kateri so\
  \ najmanj \u0161tirje kandidati oziroma kandidatke, noben spol ne sme biti zastopan\
  \ z manj kakor 35% od skupnega dejanskega \u0161tevila kandidatov in kandidatk na\
  \ listi. Na kandidatnih listah, na katere so uvr\u0161\u010Deni zgolj trije kandidati\
  \ oziroma kandidatke, mora biti med njimi najmanj en predstavnik oziroma predstavnica\
  \ vsakega od spolov.\n\u0160e pred dopolnitvijo ustave pa je bil sprejet Zakon o\
  \ volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament (Ur.l. RS, \u0161\
  t. 40/2004), ki je kot prvi volilni zakon zapovedal 40-odstotno zastopanost \u017E\
  ensk in mo\u0161kih na kandidatnih listah  in dolo\u010Dil, da mora biti najmanj\
  \ en kandidat vsakega od spolov uvr\u0161\u010Den v zgornjo polico liste.\nV Sloveniji\
  \ je zakonodajalec, za razliko od nekaterih dr\u017Eav, ki so v svojo volilno zakonodajo\
  \ dejansko uvedle t.i. \u017Eenske kvote (dolo\u010Dile najni\u017Eji dele\u017E\
  \ \u017Eensk med kandidati in kandidatkami), iz  na\u010Dela uravnote\u017Eene zastopanosti\
  \ obeh spolov in uvedel obveznost zagotavljanja najni\u017Ejega dele\u017Ea \u017E\
  ensk in mo\u0161kih na kandidatnih listah za vse volitve, torej t.i. spolne in ne\
  \ \u017Eenske kvote.\nPosebni ukrepi so sprejeti tudi na nekaterih drugih podro\u010D\
  jih, npr. na podro\u010Dju zaposlovanja invalidov oziroma invalidk. Zakon o  zaposlitveni\
  \ rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov v 62. \u010Dlenu dolo\u010Da, da morajo\
  \ imeti delodajalci, ki zaposlujejo ve\u010D kot 20 delavcev oziroma delavk, dolo\u010D\
  en dele\u017E zaposlenih invalidov oziroma invalidk od celotnega \u0161tevila zaposlenih\
  \ delavcev oziroma delavk.\n \nAnaliza predloga\nPredlog, da se posebni ukrepi oziroma\
  \ t.i. spolne kvote ukinejo, je v tem trenutku  nesprejemljiv, \u010Deprav gre resda\
  \ za za\u010Dasen mehanizem, ki se bo uporabljal do vzpostavitve uravnote\u017E\
  ene zastopanosti spolov. Kot dokazuje tudi praksa \u0161tevilnih drugih evropskih\
  \ dr\u017Eav, je to namre\u010D u\u010Dinkovit ukrep, s katerim spodbujamo proces\
  \ vzpostavljanja enakosti spolov na tistih podro\u010Djih, kjer obstajajo med \u017E\
  enskami in mo\u0161kimi izrazite neenakosti (npr. v izobra\u017Eevanju, zaposlovanju,\
  \ politiki, gospodarstvu) in kjer v dolo\u010Denem obdobju, kljub intenzivnim prizadevanjem\
  \ do sprememb v smeri uravnote\u017Eene zastopanosti spolov, predvsem zaradi obstoja\
  \ trdovratnih stereotipov in razli\u010Dnih drugih ovir, ni pri\u0161lo. U\u010D\
  inkovitost oziroma koristnost z zakoni uvedenih t. i. spolnih kvot kot ukrepa za\
  \ odpravo ob\u010Dutne neuravnote\u017Eenosti spolov v voljenih organih predstavni\u0161\
  ke oblasti se je potrdila tudi v volilnih izidih. Kljub pove\u010Danju dele\u017E\
  a pod-reprezentiranega spola na zadnjih nacionalnih izrednih volitvah pa \u0161\
  e ne moremo govoriti o definitivnih sistemskih spremembah, saj se te potrdijo \u0161\
  ele skozi ve\u010D mandatnih obdobij. Dokler ne bo uravnote\u017Eena zastopanost\
  \ spolov postala samoumevno na\u010Delo, spo\u0161tovano v praksi skozi ve\u010D\
  \ zaporednih mandatov, bodo spolne kvote potrebne in njihova ukinitev nesmiselna.\n\
  \ \nOdziv Ministrstva za javno upravo\nMinistrstvo za javno upravo je pristojno\
  \ za pripravo in tolma\u010Denje volilne zakonodaje, zato vam v nadaljevanju podajamo\
  \ odgovor na zadevni predlog iz na\u0161e pristojnosti.\nKvote so ukrep uporabljen\
  \ za pove\u010Danje zastopanosti zgodovinsko zapostavljenih ali podreprezentiranih\
  \ skupin (Dahlerup 2006b, 19 ). Z njimi se pospe\u0161uje zagotavljanje enakosti\
  \ (spolov) na vseh podro\u010Djih dru\u017Ebenega \u017Eivljenja. Volilne spolne\
  \ kvote pomenijo dolo\u010Dilo minimalnega dele\u017Ea prisotnosti enega in drugega\
  \ spola za znotraj strankarske voljene organe ali na kandidatnih listah za politi\u010D\
  na (nacionalna in lokalna) predstavni\u0161ka telesa. Njihov osnovni namen pa je\
  \ obema spoloma omogo\u010Diti enake mo\u017Enosti pri potegovanju za politi\u010D\
  ne polo\u017Eaje ter tako zagotoviti, da \u017Eenske kot podreprezentirana skupina\
  \ dose\u017Eejo vsaj pribli\u017Eno enake izhodi\u0161\u010Dne mo\u017Enosti za\
  \ vstop v politiko (Anti\u0107 2003 , 48). Volilne kvote v \u0161ir\u0161em, tehni\u010D\
  nem smislu pomenijo ukrep, ki sili imenovalna telesa, v ve\u010Dini politi\u010D\
  nih sistemov to pomeni politi\u010Dne stranke, da rekrutirajo, nominirajo ali izberejo\
  \ ve\u010D \u017Eensk na politi\u010Dne polo\u017Eaje. Sistem kvot bremena izvolitve\
  \ \u017Eensk tako ne prena\u0161a na posameznice, pa\u010D pa na tiste, ki nadzorujejo\
  \ volilni proces. Glavni namen kvot je rekrutiranje \u017Eensk na politi\u010Dne\
  \ polo\u017Eaje in zagotoviti, da niso izolirane v svojem politi\u010Dnem \u017E\
  ivljenju (Matland 1998, 92 ). Uvedba kvot pomeni prehod iz tradicionalnega liberalnega\
  \ razumevanja zastopanosti v odobravanje reprezentativnosti, kjer so razli\u010D\
  ne skupine prisotne bolj pravi\u010Dno. Kvote tudi pomenijo premik od pojma enakosti\
  \ mo\u017Enosti v pojem enakosti rezultatov (Bacchi 2006 , 33; Krook 2006, 197).\
  \ Anti\u0107eva (1998 , 138) spolne kvote opredeli glede na namen, \u010Das, pravno\
  \ mo\u010D, na\u010Din opredelitve dele\u017Ea, glede na to, kako se nana\u0161\
  ajo na spol in glede na to, kdo jih predpisuje. Glede na namen obstajajo spolne\
  \ kvote, ki so sprejete, da se odpravi popolna ali skoraj popolna odsotnost \u017E\
  ensk na politi\u010Dnih polo\u017Eajih oziroma zaradi zagotavljanja vsaj kriti\u010D\
  nega \u0161tevila \u017Eensk. Klasi\u010Dni, liberalni koncept enakosti na tem mestu\
  \ pomeni \xBBenakost konkuren\u010Dnosti\xAB (Dahlerup 2008). Pri premiku od enakosti\
  \ mo\u017Enosti v enakost rezultatov pri zagotavljanju bolj enakopravne zastopanosti\
  \ \u017Eensk ni ve\u010D pomembno kak\u0161ne ukrepe akterji (dr\u017Eava, stranke)\
  \ vpeljejo, ampak bolj \u0161tejejo rezultati, kajti le ti lahko \u017Eenskam prinesejo\
  \ ve\u010Djo reprezentativnost v najvi\u0161jih politi\u010Dnih telesih (International\
  \ Women's Rights Action Watch 2003). Spolne kvote se lahko opredelijo kot minimalni\
  \ dele\u017E zastopanosti enega od spolov ali pa kot minimalni dele\u017E zastopanosti\
  \ vsakega od spolov. Tako se lahko nana\u0161ajo na \u017Eenske in dolo\u010Dajo\
  \ njihov minimalni dele\u017E (t.i. \u017Eenske kvote) ali pa dolo\u010Dajo minimalno\
  \ zastopanost obeh spolov, na primer, ni\u010D manj kot 40 odstotkov in ni\u010D\
  \ ve\u010D kot 60 odstotkov za vsak spol (spolne kvote). Kvote so lahko zapisane\
  \ v dr\u017Eavni ustavi ali z zakonom, navadno volilnim. V obeh primerih gre za\
  \ zakonske kvote, ki regulirajo ravnanja vseh politi\u010Dnih strank v dr\u017E\
  avi in lahko v primeru neupo\u0161tevanja predpisujejo sankcije.\nZakon o volitvah\
  \ v dr\u017Eavni zbor (Uradni list RS, \u0161t. 109/06 - uradno pre\u010Di\u0161\
  \u010Deno besedilo in 54/07 - odl. US) v \u0161estem odstavku 43. \u010Dlena (poglavje\
  \ VII: kandidiranje) dolo\u010Da, da na kandidatni listi noben spol ne sme biti\
  \ zastopan z manj kakor 35 odstotki od skupnega dejanskega \u0161tevila kandidatk\
  \ in kandidatov na listi. Tudi Zakon o volitvah poslancev iz Republike Slovenije\
  \ v evropski parlament (Uradni list RS, \u0161t. 40/04 - uradno pre\u010Di\u0161\
  \u010Deno besedilo, 41/07 - ZVRK, 109/09 in 9/14) v \u010Detrtem odstavku 15. \u010D\
  lena (poglavje IV: kandidiranje) dolo\u010Da, da na kandidatni listi noben spol\
  \ ne sme biti zastopan z manj kot 40 odstotki ter da mora biti vsaka lista sestavljena\
  \ tako, da je najmanj en kandidat vsakega od spolov uvr\u0161\u010Den v zgornjo\
  \ polovico liste. Te dolo\u010Dbe zakonov je zakonodajalec zapisal z namenom dose\u010D\
  i cilj \u010Dim ve\u010Dje dejanske enakosti obeh spolov v sestavi dr\u017Eavnega\
  \ zbora oziroma evropskega parlamenta - politi\u010Dna reprezentativnost, po kateri\
  \ na posamezni kandidatni listi noben spol ne sme biti zastopan z manj kot 35 oziroma\
  \ 40 odstotki.\nUstava Republike Slovenije v prvem odstavku 39. \u010Dlena zagotavlja\
  \ svobodo izra\u017Eanja misli, govora in javnega nastopanja, tiska in drugih oblik\
  \ javnega obve\u0161\u010Danja in izra\u017Eanja. Dolo\u010Da, da lahko vsakdo svobodno\
  \ zbira, sprejema in \u0161iri vesti in mnenja. Zakonske omejitve te \u010Dlovekove\
  \ pravice so dopustne le v skladu s tretjim odstavkom 15. \u010Dlena ustave, torej\
  \ samo v primerih, ki jih dolo\u010Da ustava, oziroma zaradi varstva pravic drugih.\
  \ Zakonski poseg v svobodo izra\u017Eanja lahko temelji le na stvarno upravi\u010D\
  enem in ustavno dopustnem cilju, ki mora biti tudi v skladu s splo\u0161nim na\u010D\
  elom sorazmernosti (2. \u010Dlen ustave). 42. \u010Dlen ustave dolo\u010Da, da je\
  \ zagotovljena pravica do mirnega zbiranja in do javnih zborovanj ter da ima vsakdo\
  \ pravico, da se svobodno zdru\u017Euje z drugimi.  1. \u010Dlen Zakona o politi\u010D\
  nih strankah (Uradni list RS, \u0161t. 100/05-uradno pre\u010Di\u0161\u010Deno besedilo,\
  \ 103/07 in 99/13) dolo\u010Da, da je politi\u010Dna stranka (v nadaljnjem besedilu:\
  \ stranka) zdru\u017Eenje dr\u017Eavljank in dr\u017Eavljanov, ki uresni\u010Dujejo\
  \ svoje politi\u010Dne cilje, sprejete v programu stranke, z demokrati\u010Dnim\
  \ oblikovanjem politi\u010Dne volje dr\u017Eavljank in dr\u017Eavljanov in s predlaganjem\
  \ kandidatk oziroma kandidatov na volitvah v dr\u017Eavni zbor, za predsednico oziroma\
  \ predsednika republike, v organe samoupravnih lokalnih skupnosti (v nadaljnjem\
  \ besedilu: organe lokalnih skupnosti) in v Evropski parlament. Poznamo ve\u010D\
  inski in proporcionalni volilni sistem. Za ve\u010Dinski volilni sistem razdelitve\
  \ mandatov je zna\u010Dilno, da se o kandidatih na volitvah odlo\u010Da z ve\u010D\
  ino. Pri tem sta znani dve osnovni razli\u010Dici ve\u010Dinskega sistema, in sicer\
  \ sistem relativne ve\u010Dine (odlo\u010Da ve\u010Dina tistih, ki so se udele\u017E\
  ili volitev) in sistem absolutne ve\u010Dine (odlo\u010Da ve\u010D kot polovica\
  \ volilnih upravi\u010Dencev). Najsplo\u0161nej\u0161a posledica uvedbe ve\u010D\
  inskega sistema je zmanj\u0161anje \u0161tevila politi\u010Dnih strank in o\u017E\
  enje izbire volivcev med razli\u010Dnimi politi\u010Dnimi opcijami.  Ve\u010Dinski\
  \ volilni sistem je uveljavljen v dr\u017Eavah z dolgo demokrati\u010Dno tradicijo\
  \ npr. ZDA in Velika Britanija. Kljub dolo\u010Denim pomanjkljivostim pa ohranja\
  \ stabilen in pregleden politi\u010Dni sistem, v katerem prevladujeta dve oziroma\
  \ najve\u010D tri politi\u010Dne stranke. V nasprotju z ve\u010Dinskim sistemom\
  \ proporcionalni sistem izhaja iz na\u010Dela, da morajo dodeljeni predstavni\u0161\
  ki mandati ustrezati dobljenim glasovom na volitvah, kar naj bi zagotavljalo tudi,\
  \ da so razli\u010Dni politi\u010Dni interesi oziroma stranke, ki jih predstavljajo,\
  \ ustrezno predstavljeni v parlamentu. V Evropi je zelo raz\u0161irjen proporcionalni\
  \ sistem. \u017De samo ime pove, da se glasovi porazdelijo sorazmerno med strankami,\
  \ kar tudi omogo\u010Da ustrezno zastopanost politi\u010Dnih manj\u0161in. V proporcionalnem\
  \ sistemu obi\u010Dajno dobi sede\u017Ee v parlamentu ve\u010Dje \u0161tevilo politi\u010D\
  nih strank. To lahko povzro\u010Da nestabilnost delovanja predstavni\u0161kega telesa.\
  \ Zato je proporcionalni sistem pogosto korigiran tako, da ne dopusti dodelitve\
  \ mandatov tistim listam, ki ne dose\u017Eejo dolo\u010Denega praga za vstop v parlament.\
  \ Pri nas je to \u0161tiriodstotni volilni prag za vstop v dr\u017Eavni zbor. Proporcionalni\
  \ sistem delitve mandatov v svoji najbolj \u010Disti obliki pomeni, da lahko volivci\
  \ izbirajo samo med listami kandidatov, ki so jih dolo\u010Dile politi\u010Dne stranke.\
  \ Mandati, ki jih pridobi stranka, se dodelijo kandidatom po vrstnem redu, kot so\
  \ navedeni na listi, volivci pa na to nimajo nobenega vpliva. Tak\u0161no ureditev\
  \ poznamo tudi pri nas, zato se na ministrstvu zavzemamo, da bi v na\u0161 volilni\
  \ sistem uvedli mo\u017Enost tako imenovanega preferen\u010Dnega glasovanja. Bistvo\
  \ takega na\u010Dina glasovanja je v tem, da volivec sicer glasuje za stranko, vendar\
  \ pa lahko odlo\u010Da tudi o tem, katere osebe bodo izvoljene, \u010De bo seveda\
  \ stranka dobila dovolj glasov. Podlago za tak\u0161no ureditev daje tudi 80. \u010D\
  len ustave, ki pravi, da se poslanci volijo po na\u010Delu sorazmernega predstavni\u0161\
  tva ob \u0161tiriodstotnem volilnem pragu za vstop v dr\u017Eavni zbor, pri \u010D\
  emer imajo volivci odlo\u010Dilen vpliv na dodelitev mandatov kandidatom.\nGlede\
  \ na zgoraj navedeno menimo, da je potrebno razlikovati med izborom primernih kandidatov\
  \ v politiki in tistih v gospodarstvu oziroma javnem sektorju. V politi\u010Dnem\
  \ sistemu je namre\u010D reprezentativnost/zastopanost razli\u010Dnih politi\u010D\
  nih skupin velikega pomena.\nPredlog po na\u0161em mnenju ni primeren za nadaljnjo\
  \ obravnavo.  \n "
response date: 2014-12-04
response due date: null
sent date: 2014-10-20
title: "Ukinitev kvot glede na spol in politi\u010Dno pripadnost"
upvotes: 18
url: https://predlagam.vladi.si/predlog/6204
