Text file: 4670.txt
author: A.N.
downvotes: 6
end consideration date: 2013-06-18
id: '4670'
number comments: 10
number views: 1846
proposal type: Odziv pristojnega organa
response: "Odziv Ministrstva za delo, dru\u017Eino, socialne zadeve in enake mo\u017E\
  nosti\nNa za\u010Detku bi \u017Eeleli poudariti, da sta po veljavni zakonodaji dolo\u010D\
  ena dva pogoja za uveljavitev starostne pokojnine, in sicer pogoj starosti ter pogoj\
  \ pokojninske dobe. V kolikor torej oseba izpolni zakonsko dolo\u010Deno pokojninsko\
  \ dobo brez dokupa (npr. za mo\u0161ke v leto\u0161njem letu 40 let, za \u017Eenske\
  \ pa 38 let in 4 mesece), mora kljub temu, da ima dovolj pokojninske dobe, izpolniti\
  \ tudi pogoj starosti (za mo\u0161ke v leto\u0161njem letu 58 let in 4 mesece, za\
  \ \u017Eenske pa 58 let). \u010Ce je torej nekdo pri\u010Del z delom pri 15 letih,\
  \ le-ta ne more pridobiti pravice do starostne pokojnine, dokler ne dopolni tudi\
  \ starosti 58 let in 4 mesece (mo\u0161ki). V tem \u010Dasu pa ima (\u010De neprekinjeno\
  \ dela) \u017Ee 43 let pokojninske dobe. \u010Ce bi upo\u0161tevali podani predlog,\
  \ da bi zavarovanci lahko uveljavili pravico do starostne pokojnine ob dopolnitvi\
  \ 37 let pokojninske dobe brez dokupa, bi torej raz\u0161irjali mo\u017Enost pridobitve\
  \ pravice do starostne pokojnine, kar pa je v nasprotju z osnovnim ciljem modernizacije\
  \ pokojninskega sistema \u2013 t.j. z ohranjanjem vzdr\u017Enega pokojninskega sistema,\
  \ ki bo posameznikom po upokojitvi zagotavljal primerne in zadostne prejemke ter\
  \ s tem varno starost.\nZaradi pri\u010Dakovanih demografskih gibanj, ki zaradi\
  \ trenda staranja prebivalstva napovedujejo zmanj\u0161evanje trga delovne sile,\
  \ bo sistem obveznega zavarovanja potrebno prilagoditi na na\u010Din, da se vanj\
  \ vklju\u010Di \u010Dim ve\u010D delovno sposobnega prebivalstva, po drugi strani\
  \ pa mora biti pokojninski sistem pravi\u010Den do vseh generacij, med drugim tudi\
  \ do bodo\u010Dih prejemnikov pokojnin, ki s prispevki zagotavljajo pokojnine sedanjim\
  \ upokojencem. Samo vzdr\u017Een pokojninski sistem bo namre\u010D lahko zagotovil,\
  \ da bo aktivna zaposlena generacija, ki s prispevki zagotavlja pokojnine sedanjim\
  \ upokojencem, ravno tako lahko pri\u010Dakovala, da bo generacija njenih otrok\
  \ po istem na\u010Delu pla\u010Devala za njihove pokojnine. Na podlagi podatkov\
  \ o dolgoro\u010Dni (ne)vzdr\u017Enosti izdatkov, ki bodo v prihodnjih desetletjih\
  \ potrebni za izpla\u010Dila pokojnin in zagotavljanje minimalne socialne varnosti\
  \ upokojencev, lahko tako ugotovimo, da je prav dalj\u0161e ostajanje v zaposlitvi\
  \ primarni ukrep, ki pripomore k zmanj\u0161evanju potrebnih sredstev za starostno\
  \ vezane izdatke. Eden od glavnih ciljev bi tako morala biti ohranitev oz. pove\u010D\
  anje stopnje zaposlenosti starej\u0161ih zaposlenih, nedopustno pa bi bilo \u0161\
  e naprej vztrajati pri miselnosti, ki je \u0161e do pred kratkim delovanje trga\
  \ dela in brezposelnost starej\u0161ih oseb re\u0161evala s prezgodnjim upokojevanjem.\n\
  V zvezi s predlogom, podanim v dopisu, bi \u017Eeleli opozoriti \u0161e na dejstvo,\
  \ da pokojninsko in invalidsko zavarovanje temelji na zavarovalni\u0161kih principih,\
  \ kar v osnovi pomeni, da se pravica do pokojnine in druge pravice iz naslova minulega\
  \ dela priznavajo na temelju prispevkov, vpla\u010Danih v \u010Dasu aktivne dobe\
  \ zavarovanca. Dejstvo je, da \u017Ee sedanji pokojninski sistem dolo\u010Da razli\u010D\
  ne pogoje za upokojitev po pravilu, da se oseba lahko upokoji pri ni\u017Eji starosti,\
  \ \u010De dopolni dalj\u0161o pokojninsko dobo in obratno - da se zahteva ni\u017E\
  ja pokojninska doba, \u010De oseba dopolni visoko starost. Dalj\u0161a pokojninska\
  \ doba je kriterij, ki pri posamezniku zvi\u0161uje vi\u0161ino pokojnine. Vi\u0161\
  ina starostne pokojnine je tako na\u010Deloma odvisna od vi\u0161ine pokojninske\
  \ osnove in od dopolnjene pokojninske dobe. Dol\u017Eina dopolnjene pokojninske\
  \ dobe pogojuje vi\u0161ino odstotka, ki se uporabi za odmero starostne pokojnine,\
  \ le-ta pa se razlikuje glede na spol zavarovanca. Po veljavnem sistemu se vsako\
  \ dopolnjeno leto pokojninske dobe ovrednoti v vi\u0161ini 1,25 % na osnovo 26 %\
  \ (mo\u0161ki) ali 29 % (\u017Eenske), kar za 40 let pokojninske dobe nanese 57,25\
  \ % odmere starostne pokojnine za mo\u0161ke in 60,25 % za \u017Eenske, za npr.\
  \ 37 let pokojninske dobe pa pribli\u017Eno 53,5 % za mo\u0161ke in 56,5 % za \u017E\
  enske, kar je seveda precej manj. Na podlagi navedenega je mogo\u010De ugotoviti,\
  \ da ima kraj\u0161a pokojninska doba velik vpliv na vi\u0161ino pokojnine. Predlog,\
  \ ki ga v svojem dopisu podaja predlagatelj, bi tako ru\u0161il temeljna na\u010D\
  ela, ki so inkorporirana v pokojninski sistem. Ob tem pa je potrebno dodati, da\
  \ se vsem tistim zavarovancem, ki imajo v svojem aktivnem obdobju zelo nizke pla\u010D\
  e in torej pla\u010Dujejo prispevke od najni\u017Eje osnove, zaradi na\u010Dela\
  \ solidarnosti ali redistribucije \u017Ee sedaj zagotavljajo vi\u0161je pravice,\
  \ kot bi jim \u0161le glede na pla\u010Dane prispevke.\nGlede na to, da avtor v\
  \ svojem dopisu predlaga povi\u0161anje prispevne stopnje za pokojninsko in invalidsko\
  \ zavarovanje, bi \u017Eeleli poudariti, da so prispevki delavca v RS (15,5 %) \u017E\
  e tako vi\u0161ji od prispevkov delodajalcev (8,85 %), zaradi \u010Desar bi bilo\
  \ povi\u0161anje prispevne stopnje za delavce nedopustno. Tekom priprave zadnje\
  \ reforme so bili sicer podani tudi predlogi, da bi se prispevna stopnja delavcev\
  \ in delodajalcev izena\u010Dila, vendar pa so se socialni partnerji strinjali,\
  \ da bi zvi\u0161anje prispevkov delodajalca pomenilo le dodatno obremenitev stro\u0161\
  kov dela za delodajalce. Vi\u0161je stro\u0161ke dela bi delodajalci verjetno prelili\
  \ v pla\u010De zaposlenih ter povzro\u010Dili dodatna odpu\u0161\u010Danja in ukinitve\
  \ delovnih mest. Izguba delovnih mest pa bi posledi\u010Dno u\u010Dinkovala na ni\u017E\
  ja vpla\u010Dila v pokojninsko blagajno, kar bi \u0161e dodatno pove\u010Devalo\
  \ primanjkljaj v pokojninski blagajni.\nTudi trditev, da bi se z upo\u0161tevanjem\
  \ avtorjevega predloga, po katerem bi se na ra\u010Dun povi\u0161anja prispevkov\
  \ za pokojninsko in invalidsko zavarovanje zni\u017Eala zahtevana pokojninska doba,\
  \ na ta na\u010Din bi se posledi\u010Dno zmanj\u0161ala tudi brezposelnost, saj\
  \ bi pred\u010Dasna upokojitev starej\u0161ih ugodno vplivala na ve\u010Dje zaposlovanje\
  \ predvsem mladih, ne vzdr\u017Ei. \u017Deleli bi poudariti, da podalj\u0161evanja\
  \ delovne aktivnosti starej\u0161ih delavcev in brezposelnosti mladih nikakor ne\
  \ gre ena\u010Diti. Gledano z vidika pokojninske blagajne je za finan\u010Dno vzdr\u017E\
  nost zelo pomembno, da \u010Dim ve\u010D mladih vstopi na trg dela, vendar je problem\
  \ ta, da na trg dela vstopa premalo nove in mlade delovne sile, ki bi s sprotnimi\
  \ prispevki lahko pla\u010Devala za pokojnine upokojencev. \u010Cetudi bi vsakega\
  \ starej\u0161ega delavca, ki se upokoji, nadomestil mlaj\u0161i delavec, to \u0161\
  e vedno ne bi zado\u0161\u010Dalo za pla\u010Devanje pokojnin, saj bi s tem ostalo\
  \ nespremenjeno \u0161tevilo delovno aktivnih, medtem ko bi \u0161tevilo upokojencev\
  \ nara\u0161\u010Dalo. Negativna demografska gibanja, ki napovedujejo drasti\u010D\
  no zni\u017Eanje delovno aktivnih prebivalcev, ki bodo morali financirati pokojnine\
  \ vse ve\u010Djega \u0161tevila upokojencev, pa poslab\u0161uje tudi sedanji trend\
  \ mladih, ki podalj\u0161ujejo \u0161tudij do 30. leta starosti, potem pa se \u0161\
  ele zaposlijo. \u010Ce \u017Eelimo ohraniti pokojnine na sedanji ravni oz. zaustaviti\
  \ njihovo padanje, preprosto ni dovolj, da starej\u0161ega zaposlenega ali brezposelnega\
  \ upokojimo in na njegovo mesto zaposlimo mlaj\u0161ega posameznika. V tem primeru\
  \ namre\u010D \u0161tevilo aktivnih oseb ostane isto, upokojenih pa je ve\u010D\
  . Za finan\u010Dno vzdr\u017Enost pokojninske blagajne bi bilo tako potrebno \u010D\
  im dlje obdr\u017Eati vsakega starej\u0161ega delovno sposobnega delavca, poleg\
  \ njega pa zaposliti tudi mlaj\u0161ega delavca. Domneve, ki so v zadnjem \u010D\
  asu prepogosto izpostavljene, da namre\u010D starej\u0161i \xBBod\u017Eirajo\xAB\
  \ delovna mesta mladim delavcem, so napa\u010Dne in zavajajo\u010De, saj ne bi pokrili\
  \ primanjkljaja v pokojninski blagajni niti v primeru, da bi delala oba skupaj.\
  \ \u0160tevil\u010Dno se bo namre\u010D mo\u010Dno pove\u010Dala pasivna generacija,\
  \ za katero pokojninske odhodke pla\u010Dujejo delovno aktivni. \n "
response date: 2013-08-06
response due date: null
sent date: 2013-05-20
title: 60.000 delovnih mest
upvotes: 17
url: https://predlagam.vladi.si/predlog/4670
