Text file: 10259.txt
author: nekdo93
downvotes: 17
end consideration date: 2019-08-27
id: '10259'
number comments: 25
number views: 551
proposal type: Odziv pristojnega organa
response: "Odziv Ministrstva za delo, dru\u017Eino, socialne zadeve in enake mo\u017E\
  nosti\n\nNa \u017Ealost je populacija Slovenije med najhitreje starajo\u010Dimi,\
  \ zato tudi zmanjkuje dolo\u010Denega kadra, pri \u010Demer se izkazuje, da je priseljevanje\
  \ nujno. Vsekakor pa je za to potrebno u\u010Dinkovito spremljati te tokove. Tuji\
  \ delavci, ki pridejo v Slovenijo imajo pogoj znanja slovenskega jezika, ki je definiran\
  \ v Zakonu o javni rabi sloven\u0161\u010Dine (Uradni list RS, \u0161t. 86/04 in\
  \ 8/10), ki v 14. \u010Dlenu pravi, da morajo vse pravne osebe zasebnega prava in\
  \ fizi\u010Dne osebe, ki opravljajo registrirano dejavnost poslovati s strankami\
  \ na obmo\u010Dju Republike Slovenije v sloven\u0161\u010Dini. Kadar je njihovo\
  \ poslovanje namenjeno tudi tujcem, se poleg sloven\u0161\u010Dine lahko uporablja\
  \ tudi tuji jezik. Dejansko stopnjo znanja (razen pri reguliranih poklicih) pa pri\
  \ prijavi prostega delovnega mesta, dolo\u010Di delodajalec sam.Zaradi dviga stopnje\
  \ znanja jezika, vzpostavljamo projekt predintegracijskih ukrepov, ki bo sofinanciran\
  \ iz evropskih sredstev in bo omogo\u010Dal u\u010Denje sloven\u0161\u010Dine tistim\
  \ tujcem, ki imajo namen priti v Slovenijo. S tem se vzpostavlja tudi u\u010Dinkovitej\u0161\
  i nadzor nad osebami, ki \u017Eelijo delati v Sloveniji.Ob tem \u017Eelimo poudariti\
  \ tudi, da se, skladno s sklepom vlade, na medministrski ravni oblikujejo re\u0161\
  itve za repatriacijo, v okviru delovne skupine, ki jo vodi Urad za Slovence v zamejstvu\
  \ in po svetu. V tem primeru prednostno za repatriacijo Slovencev iz Venezuele.Pri\
  \ spremljanju migracijskih gibanj v Sloveniji je pomemben dejavnik gospodarska rast.\
  \ Kot je razvidno iz grafa se z gospodarsko rastjo ve\u010Dajo tudi migracijska\
  \ gibanja. Ob tem pa je vsekakor razveseljivo dejstvo, da odseljevanje v tujino\
  \ pada, glede na pove\u010Dano povpra\u0161evanje na trgu dela, pa raste tudi priseljevanje.Ve\u010D\
  ja migracijska gibanja Slovencev so v preteklosti ve\u010Dinoma narekovala gospodarska\
  \ gibanja. Pomanjkanje mo\u017Enosti za zaposlitev in ekonomsko varno \u017Eivljenje\
  \ posameznika in njegove dru\u017Eine so bili poglavitni razlogi izseljevanja. Pretekla\
  \ gospodarska kriza ni nobena izjema. Glede na olaj\u0161ane postopke migracij v\
  \ EU zaradi prostega pretoka ljudi in dela, je tak\u0161ne odlo\u010Ditve mo\u017E\
  no tudi la\u017Eje sprejeti in izpeljati. Zato ne presene\u010Da, da je pretekla\
  \ gospodarska kriza povzro\u010Dila porast odselitev v preteklih letih.Ekonomska\
  \ situacija se izbolj\u0161uje vsaj od 2015 dalje, gibanja na trgu dela in o\u010D\
  itno tudi na podro\u010Dju selitev pa tem trendom sledijo z manj\u0161im zamikom.\
  \ Mo\u017Enosti za ustrezno zaposlitev in zadovoljstvo ob uresni\u010Devanju osebne\
  \ karierne poti, s tem tudi ekonomska varnost sedanjosti in prihodnosti, so mo\u010D\
  ni motivi za \u017Eivljenjske odlo\u010Ditve vsakega posameznika. Zato je najbr\u017E\
  \ potrebno nekaj let, da ekonomska situacija doma ustvari dovolj\u0161en obet stabilne\
  \ prihodnosti in da pretehta zahteven in stresen proces selitve v tujino.Gibanja\
  \ na trgu dela, ko brezposelnost \u0161e vedno upada, delodajalci pa konstantno\
  \ povpra\u0161ujejo po novih delavcih in poro\u010Dajo celo, da za nekatera delovna\
  \ mesta te\u017Eko dobijo ustrezne sodelavce, so verjetno dovolj velik pokazatelj,\
  \ da je mogo\u010De dobiti ustrezno ali novo zaposlitev, posebno za mlade. Teh (v\
  \ starosti 15-29 let) je bilo avgusta 2019 prijavljenih na Zavodu za zaposlovanje\
  \ kot brezposelnih kar 8,9% manj kot leto prej, kar je med vsemi kategorijami brezposelnih\
  \ najve\u010Dji upad. Dodatno je tudi iskalcev prve zaposlitve kar 17,3 % manj kot\
  \ avgusta 2017, kar pomeni, da se skoraj petina ve\u010D mladih zaposli neposredno\
  \ po zaklju\u010Dku izobra\u017Eevanja. Vse to pomeni, da mladi kot prevladujo\u010D\
  i med izseljenimi manj i\u0161\u010Dejo zaposlitev izven meja Slovenije.Odziv Ministrstva\
  \ za notranje zadeve\n\nVlada je julija letos sprejela Strategijo Vlade Republike\
  \ Slovenije na podro\u010Dju migracij, ki jo sestavlja \u0161est stebrov, povezanih\
  \ s posameznimi vidiki migracij. Med drugim Strategija analizira stanje na podro\u010D\
  ju ekonomskih migracij kot delu zakonitih migracij in predlaga vrsto ukrepov za\
  \ zmanj\u0161evanje odseljevanje dr\u017Eavljanov iz Slovenije in Za spodbujanje\
  \ priseljevanja tuje delovne sile. V pobudi je med drugim podan predlog, da vlada\
  \ zaostri azilno politiko, zato vam po\u0161iljamo tudi pojasnila glede veljavne\
  \ ureditve te tematike.\_ \_Zakon o mednarodni za\u0161\u010Diti (Uradni list RS,\
  \ \u0161t. 16/17 - uradno pre\u010Di\u0161\u010Deno besedilo; v nadaljevanju: ZMZ),\
  \ ki ga je Dr\u017Eavni zbor RS sprejel marca 2016 in je stopil v veljavo aprila\
  \ 2016, omogo\u010Da hitre in u\u010Dinkovite postopke odlo\u010Danja o pro\u0161\
  njah za mednarodno za\u0161\u010Dito. ZMZ tako omogo\u010Da, da pristojni organ\
  \ pro\u0161njo, ki je nedopustna (\u010De je prosilcu mednarodno za\u0161\u010D\
  ito \u017Ee priznala druga dr\u017Eava \u010Dlanica; se dr\u017Eava, iz katere prihaja\
  \ prosilec, \u0161teje za dr\u017Eavo prvega azila; se dr\u017Eava iz katere prihaja\
  \ prosilec \u0161teje za varno tretjo dr\u017Eavo; se na podlagi meril, dolo\u010D\
  enih v Dublinski uredbi, ugotovi, da je za obravnavo pro\u0161nje odgovorna druga\
  \ dr\u017Eava \u010Dlanica EU), kot tako zavr\u017Ee oziroma zavrne v pospe\u0161\
  enem postopku kot o\u010Ditno neutemeljeno, \u010De prosilec o\u010Ditno ne izpolnjuje\
  \ pogojev za mednarodno za\u0161\u010Dito in je podan eden izmed razlogov, kot jih\
  \ dolo\u010Da 52. \u010Dlen ZMZ (prosilec v postopku navaja samo dejstva, ki so\
  \ nepomembna za obravnavanje upravi\u010Denosti do mednarodne za\u0161\u010Dite;\
  \ zavaja organ s predlo\u017Eitvijo napa\u010Dnih informacij ali dokumentov; je\
  \ verjetno, da je zlonamerno uni\u010Dil ali odsvojil osebni dokument ali potno\
  \ listino; so njegove navedbe o\u010Ditno nedosledne, la\u017Ene ali malo verjetne\
  \ ter v nasprotju z informacijami o izvorni dr\u017Eavi; poda pro\u0161njo samo\
  \ zato, da bi odlo\u017Eil ali onemogo\u010Dil odstranitev; ne poda pro\u0161nje\
  \ za mednarodno za\u0161\u010Dito v najkraj\u0161em mo\u017Enem \u010Dasu, glede\
  \ na okoli\u0161\u010Dine njegovega vstopa;\_ no\u010De oddati prstnih odtisov ali\
  \ obstajajo razlogi za sum, da lahko prosilec pomeni nevarnost za javni red, javno\
  \ varnost ali dr\u017Eavno varnost). Tudi uporaba koncepta varne izvorne dr\u017E\
  ave omogo\u010Da pristojnemu organu, da pro\u0161njo prosilca zavrne kot o\u010D\
  itno neutemeljeno v pospe\u0161enem postopku, \u010De je prosilec dr\u017Eavljan\
  \ te dr\u017Eave ali oseba brez dr\u017Eavljanstva in je imela v tej dr\u017Eavi\
  \ obi\u010Dajno prebivali\u0161\u010De in \u010De prosilec ne izka\u017Ee tehtnih\
  \ razlogov, na podlagi katerih je mogo\u010De ugotoviti, da ta dr\u017Eava ob upo\u0161\
  tevanju njegovih posebnih okoli\u0161\u010Din v smislu izpolnjevanja pogojev za\
  \ mednarodno za\u0161\u010Dito zanj ni varna izvorna dr\u017Eava. Z namenom razbremenitve\
  \ sistema mednarodne za\u0161\u010Dite tistih, ki za\u0161\u010Dite ne potrebujejo,\
  \ je tako Vlada RS februarja 2016 sprejela odlok o dolo\u010Ditvi seznama varnih\
  \ izvornih dr\u017Eav. Kot varne dr\u017Eave so bile dolo\u010Dene: Albanija, Al\u017E\
  irija, Banglade\u0161, BiH, \u010Crna gora, Egipt, Kosovo, Makedonija, Maroko, Srbija,\
  \ Tunizija in Tur\u010Dija. Junija letos je Vlada RS sprejela nov Odlok o dolo\u010D\
  itvi seznama varnih izvornih dr\u017Eav na novi pravni podlagi, t. j. Zakonu o mednarodni\
  \ za\u0161\u010Diti (Uradni list RS, \u0161t. 16/17 \u2013 uradno pre\u010Di\u0161\
  \u010Deno besedilo). Na seznamu varnih dr\u017Eav izvora po ponovni preu\u010Ditvi\
  \ stanja v primerjavi z do sedaj veljavnim odlokom ostajajo Albanija, Al\u017Eirija,\
  \ Banglade\u0161, Bosna in Hercegovina, \u010Crna Gora, Egipt, Kosovo, Makedonija,\
  \ Srbija in Tunizija. Iz seznama je bila umaknjena Tur\u010Dija, saj je ministrstvo\
  \ na podlagi preu\u010Ditve stanja polo\u017Eaja \u010Dlovekovih pravic v Tur\u010D\
  iji ugotovilo, da se je stanje poslab\u0161alo do te mere, da Tur\u010Dija ne izpolnjuje\
  \ pogojev za njeno razglasitev kot varno izvorno dr\u017Eavo. Na seznam so bile\
  \ dodane Gruzija, Nepal in Senegal. Z ozna\u010Ditvijo nekaterih dr\u017Eav za varne\
  \ izvorne dr\u017Eave, se sistem mednarodne za\u0161\u010Dite razbremenjuje tistih\
  \ oseb, ki za\u0161\u010Dite dejansko ne potrebujejo.ZMZ je sicer v celoti usklajen\
  \ s skupnim evropskim azilnim sistemom oziroma azilno zakonodajo EU. Vsaka sprememba\
  \ ali dopolnitev omenjenega zakona mora imeti podlago tudi v skupni evropski azilni\
  \ zakonodaji.Za primer, ko nobeden od ukrepov, predvidenih v nacionalni zakonodaji,\
  \ ne bi mogel ustrezno naslavljati spremenjenih razmer na podro\u010Dju migracij,\
  \ ki bi lahko resno ogro\u017Eale javni red ali notranjo varnost Republike Slovenije,\
  \ je bila januarja 2017 sprejeta novela Zakona o tujcih, ki je stopila v veljavo\
  \ februarja 2017 in je trenutno v presoji na Ustavnem sodi\u0161\u010Du RS. Novela\
  \ Dr\u017Eavnemu zboru Republike Slovenije omogo\u010Da, da na predlog Vlade Republike\
  \ Slovenije z ve\u010Dino glasov vseh poslancev sprejme odlo\u010Ditev o za\u010D\
  asni uporabi ukrepa ob spremenjenih razmerah na podro\u010Dju migracij, ki se nana\u0161\
  a na obravnavo tujcev, ki \u017Eelijo na ozemlje vstopiti nezakonito na mejnih prehodih,\
  \ in tujcev, ki v Republiko Slovenijo vstopijo izven mejnih prehodov. Namen sprejema\
  \ dopolnitev zakona je bil zavarovati javni red, notranjo varnost ter delovanje\
  \ osrednjih institucij dr\u017Eave in zagotavljanje njenih vitalnih funkcij ter\
  \ posledi\u010Dno \u010Dlovekovih pravic vseh njenih prebivalcev, hkrati pa tudi\
  \ prepre\u010Diti, da bi potencialno dr\u017Eava morala \u010Dakati z ukrepanjem\
  \ toliko \u010Dasa, da bi bil lahko neposredno ogro\u017Een njen obstoj, delovanje\
  \ njenega pravnega reda in podsistemov dr\u017Eave, kar bi zahtevalo razglasitev\
  \ izrednega stanja.Odziv Ministrstva za okolje in prostor\n\nMinistrstvo je danes,\
  \ dne 14. 10. 2019, v javno obravnavo posredovalo osnutek novega stanovanjskega\
  \ zakona (SZ-2), s katerim je predvideno celovito urejanje stanovanjske problematike,\
  \ vklju\u010Dno z ukrepi za vzpostavitev pogojev za gradnjo javnih najemnih stanovanj.\
  \ Glavni ukrep novega stanovanjskega zakona predstavlja sprememba neprofitne najemnine\
  \ v stro\u0161kovno najemnino. Neprofitna najemnina je zaradi nerevalorizacije to\u010D\
  ke za dolo\u010Ditev vrednosti stanovanja \u017Ee leta prenizka in ne dosega ravni\
  \ stro\u0161kovne najemnine, ki bi stanovanjskim skladom omogo\u010Dala vsaj ohranitev\
  \ obsega fonda javnih najemnih stanovanj. Z uvedbo stro\u0161kovnih najemnin bo\
  \ stanovanjskim skladom omogo\u010Deno, da gospodarno ravnajo tako z obstoje\u010D\
  im fondom javnih najemnih stanovanj, kot tudi bodo\u010Dimi investicijami v javna\
  \ najemna stanovanja. Zakonsko predvideno subvencioniranje najemnin bo zagotavljalo,\
  \ da razlika med obstoje\u010Do neprofitno najemnino in bodo\u010Do stro\u0161kovno\
  \ najemnino ne bo \u0161la v breme socialno ogro\u017Eenih najemnikov. Med ostale\
  \ ukrepe novega stanovanjskega zakona, ki bodo pripomogli k pove\u010Danju fonda\
  \ javnih najemnih stanovanj spadajo dr\u017Eavne ban\u010Dne garancije investitorjem\
  \ pri sklepanju posojil, poro\u0161tva za kredite dr\u017Eavljanov, ki prvi\u010D\
  \ re\u0161ujejo stanovanjsko vpra\u0161anje in jim oblika zaposlitve oz. vi\u0161\
  ina dohodka ne omogo\u010Data samostojne pridobitve kredita, ureditev pogojev za\
  \ ustanavljanje stanovanjskih zadrug ter javna slu\u017Eba za najemni\u0161ko upravljanje.\
  \ Za Stanovanjski sklad RS in ob\u010Dinske stanovanjske sklade bo z novim zakonom\
  \ omogo\u010Dena vi\u0161ja stopnja zadol\u017Eevanja, s \u010Dimer se bo skladom\
  \ zagotovilo zadostna sredstva za za\u010Detne investicije v pridobivanje novih\
  \ javnih najemnih stanovanj. Med pomembnej\u0161e spremembe na podro\u010Dju upravljanja\
  \ ve\u010Dstanovanjskih stavb spadajo spremembe glede vi\u0161ine potrebnih soglasij\
  \ za opravljanje dejavnosti v delu stanovanja ter soglasij pri odlo\u010Danju o\
  \ poslih rednega in izrednega upravljanja, vzpostavitev enotnega javnega registra\
  \ upravnikov, ki bo konstitutiven, dolo\u010Ditev \u010Dasovnega mandata za upravnika\
  \ ve\u010Dstanovanjskih stavb, ve\u010Dji nadzor nad razpolaganjem s sredstvi rezervnega\
  \ sklada in raz\u0161iritev pristojnosti stanovanjske in\u0161pekcije. V procesu\
  \ priprave osnutka novega stanovanjskega zakona je Ministrstvo za okolje in prostor\
  \ (v nadaljnjem besedilu: ministrstvo) sodelovalo s predstavniki drugih ministrstev,\
  \ stroke ter ostalih dele\u017Enikov. Vsebinsko izhodi\u0161\u010De pri pripravi\
  \ zakona predstavlja Osnutek izhodi\u0161\u010D za prenovo stanovanjske zakonodaje\
  \ po posameznih podro\u010Djih, ki ga je po naro\u010Dilu ministrstva pripravil\
  \ In\u0161titut za primerjalno pravo. Sodelovali smo s predstavniki Stanovanjskega\
  \ sklada RS (SSRS), ob\u010Dinskih stanovanjskih skladov in neprofitnih stanovanjskih\
  \ organizacij (NSO), prav tako pa so bile za pripravo re\u0161itev stanovanjske\
  \ problematike v dr\u017Eavi imenovane slede\u010De medresorske delovne skupine:\n\
  Delovna skupina za mlade za izvedbo pilotnih projektov po ReNSP15-25, v okviru katere\
  \ sta se v letu 2018 izvajala dva pilotna projekta: t.i. Najem za mlade in projekt\
  \ Skupnost za mlade Gerbi\u010Deva, oba predvidena v akcijskem na\u010Drtu ReNSP15-25.\n\
  Delovna skupina za starej\u0161e, ki je izvedla pilotni projekt medgeneracijske\
  \ skupnosti za starej\u0161e in projekt informiranja o mo\u017Enostih bivanja za\
  \ starej\u0161e v lokalnih skupnostih \u2013 t.i. projekt Sobivamo.\nProjektna skupina\
  \ za pripravo pilotnega projekta stanovanjske zadruge in izhodi\u0161\u010D zakonske\
  \ ureditve stanovanjskega zadru\u017Eni\u0161tva. Skupina je pripravila pilotni\
  \ projekt stanovanjske zadruge ter osnutek dolo\u010Db za zakonsko podlago ustanavljanju\
  \ stanovanjskih zadrug. Projekt je razdeljen v dve fazi, in sicer pripravljalno\
  \ in izvedbeno fazo; pripravljalna faza je bila zaklju\u010Dena v letu 2017, v letu\
  \ 2018 pa se je pri\u010Dela izvedbena faza pilotnega projekta. Pripravljen osnutek\
  \ dolo\u010Db je bil pri pripravi novega stanovanjskega zakona upo\u0161tevan in\
  \ v ustrezni obliki vklju\u010Den, s \u010Dimer ta daje zakonsko podlago za ustanavljanje\
  \ stanovanjskih zadrug.\nDelovna skupina za odpravo neprofitne najemnine in uvedbo\
  \ stanovanjskega dodatka po Resoluciji o Nacionalnem stanovanjskem programu 2015-2025,\
  \ katere glavne naloge so priprava in \u010Dasovna opredelitev odprave neprofitne\
  \ najemnine z uvedbo nove stro\u0161kovne najemnine in vzpostavitev subvencioniranja,\
  \ skladno s smernicami ReNSP15-25 ter oblikovanje konkretnih zakonodajnih re\u0161\
  itev na to temo.\nOdziv Ministrstva za finance\n\nDose\u010Di dav\u010Dno razbremenitev\
  \ dela je ena izmed pomembnih prioritet, ki si jih je zastavila vlada \u017Ee ob\
  \ nastopu mandata in to zapisala tudi v Koalicijski sporazum o sodelovanju v Vladi\
  \ Republike Slovenije za mandatno obdobje 2018-2022. To pomeni, da bi s splo\u0161\
  nimi sistemskimi ukrepi, tudi dav\u010Dnimi, podprla mo\u017Enosti za stabilno in\
  \ vzdr\u017Eno gospodarsko rast. Spremembe na podro\u010Dju pla\u010Devanja javnih\
  \ dajatev morajo namre\u010D poleg izbolj\u0161anja konkuren\u010Dnosti slovenskega\
  \ poslovnega okolja na drugi strani zagotavljati tudi stabilne in predvidljive javnofinan\u010D\
  ne prihodke za financiranje javne porabe. Trajno vzdr\u017Eno gospodarsko rast je\
  \ namre\u010D mogo\u010De dose\u010Di le s konsolidiranimi javnimi financami.Dav\u010D\
  na politika oziroma sam dav\u010Dni sistem kot eden izmed elementov, ki vplivajo\
  \ na materialno blagostanje in kakovost \u017Eivljenja prebivalstva ter posledi\u010D\
  no tudi na migracijska gibanja, je vpet v sicer\u0161nje ekonomske in pravne okvire\
  \ dru\u017Ebe. Ukrepi dav\u010Dne politike so odvisni od konteksta splo\u0161ne\
  \ ekonomske politike, dogovorjenih prioritet razvoja ter sicer\u0161njih dru\u017E\
  benih razmerij v dru\u017Ebi in dr\u017Eavi. Pri tem ni pomembna le preu\u010Ditev\
  \ ukrepov dav\u010Dne politike v okviru posamezne vrste davka, ampak tudi \u0161\
  ir\u0161e - torej kak\u0161na je glede na ekonomsko in dru\u017Ebeno okolje najprimernej\u0161\
  a kombinacija dav\u010Dnih oblik, ki se uveljavi v dav\u010Dnem sistemu (davki na\
  \ dohodek, na potro\u0161njo in na premo\u017Eenje) in ki zagotavlja pogoje za gospodarsko\
  \ rast.Ob tem je naloga dav\u010Dnega sistema tudi prilagajanje spremenjenim ekonomskim\
  \ razmeram v Sloveniji in v svetu. Slovenski dav\u010Dni sistem mora biti namre\u010D\
  \ oblikovan upo\u0161tevaje pravila obdav\u010Devanja, dogovorjena na ravni EU,\
  \ in z upo\u0161tevanjem mednarodnih standardov obdav\u010Devanja, ki jih oblikujejo\
  \ OECD in druge mednarodne organizacije na tem podro\u010Dju. Kot navedeno, je dav\u010D\
  ni sistem eden od dejavnikov zadr\u017Eanja in privabljanja kakovostne delovne sile,\
  \ vendar \u0161e zdale\u010D ne edini in tudi ne najpomembnej\u0161i. Mednarodne\
  \ primerjave obremenitve z davki in prispevki (npr. Taxation Trends) ka\u017Eejo,\
  \ da je celotna obremenitev dela\_ v Sloveniji sicer nad povpre\u010Djem EU (Slovenija:\
  \ 14,5 % BDP; EU: 12,2 % BDP), vendar zlasti na ra\u010Dun visoke obremenitve s\
  \ prispevki za socialno varnost. Leta 2017 je imela Slovenija glede na vse dr\u017E\
  ave EU \u0161esto najvi\u0161jo obremenitev s prispevki za socialno varnost, po\
  \ obremenitvi z dohodnino pa je bila na 19. mestu. Na podlagi navedenega se torej\
  \ zavedamo, da je obremenitev dela tisti dejavnik, ki negativno vpliva na konkuren\u010D\
  nost. Ravno zato smo prve korake v tem letu \u017Ee naredili z razbremenitvijo regresa\
  \ z dohodnino in prispevki za socialno varnost do vi\u0161ine 100 % povpre\u010D\
  ne mese\u010Dne pla\u010De. Pri tem smo napovedali tudi drugi korak razbremenitve,\
  \ zastavljen v smeri dodatne dav\u010Dne razbremenitve dohodkov iz dela. S paketom\
  \ sprememb \u0161tirih zakonov bomo tako dodatno podprli mo\u017Enosti za razbremenitev\
  \ dela, s \u010Dimer bomo krepili konkuren\u010Dnost poslovnega okolja, ohranjali\
  \ stabilno gospodarsko rast, pri tem pa obenem z dodatnimi ukrepi na podro\u010D\
  ju obdav\u010Ditve kapitala za dosego navedenih ciljev zagotavljali tudi postopno\
  \ strukturno uravnote\u017Eenje javnih financ."
response date: 2019-10-15
response due date: null
sent date: 2019-07-25
title: "Ustavite beg mo\u017Eganov in ustavitev priseljevanja"
upvotes: 23
url: https://predlagam.vladi.si/predlog/10259
